g XXVII. J. N. Woldřich : 



Šmídově, jen že úklon vrstevní jest poněkud vetší, asi 10°; v pískovci 

 spodním (Peruckém) nalezen kmen Oncopteris, jejž p. Dr. Šandera 

 daroval geolog, ústavu české university. 



Dále na severozápad rozprostírá se naci Vojicemi velký lom 

 „Panská skála" najatý sochaři Erbenovými. Z lomu toho, otevřeného 

 již od roku 1830., daroval na mou žádost pan sochař Jos. Erben 

 v Újezdu Podhorním geologickému ústavu české university nejenom 

 vkusné vzorky všech vrstev zde zastoupených s přehledem mocnosti 

 jejich, nýbrž i skameněliny s udáním vrstvy, z níž pocházejí. 



Na základě svých záznamek a podrobného sdělení pana Jos. 

 Erbena jeví se zde profil s hora dolů jak následuje. 



Diluviální hlína šedá; 02 m. 



Vrstva hlíny narudlé s úlomky pískovce; 2 m. 



Vrstva tak zvaných „šobrů neb šíbrů" ň j skládající se z železi- 

 tého velmi pevného pískovce drobnozrnného barvy rudožlutavé, se sto- 

 pami špatně zachovaných skamenělin, zejména na povrchu odlupujících 

 se plástev, z nichž se vrstva skládá; 0*5 m. 



Sleduje „stěna zelená" totiž vrstva zelenavého pískovce glauko- 

 nitického, vykazující větší dutiny okrouhlé, vyplněné drobnozrnuým 

 pískovcem železitým, hnědočerveným, nazývajícím se místně „hnilák" ; 

 1/2 m. 



„Velká stěna" skládající se v patře z asi 2 m mocné vrstvy 

 jemného pískovce světložlutavého, poskytujícího dobýváním velkých 

 celých kvádrů ku stavbám ; v podkladu jejím spočívá asi metr mocná 

 vrstva, místy šikmo na přič se vyklíňujicí, velmi jemnozrnného pískovce 

 čei venožlutavého se stopami světlé slídy ; 3 m. 



V podkladu „velké stěny" uloženy slabé vrstvičky 02 — 0*5 m 

 mocné místy se vyklíňujícího žlutavého na plochách odlupnatelných 

 zarudlého, tvrdého pískovce jemnozrného, též „šobrem" nazvaného; 

 vrstvičky ty se místy úplně vytrácejí a přecházejí jinak bud v pískovec 

 patrový aneb podkladní; 0*5 m. 



„Stěna houbovitá neb prosekána" skládající se z vrstvy světlo- 

 šedého, velmi jemnozrného pískovce poněkud jílovitého; „houbovitou" 

 se nazývá, jelikož obsahuje místy skupiny otisků a dutinek po ma- 

 lých skamenělinách neurčitelných ; shluky ty vykazují poněkud vze- 

 zření houby mycí; „prosekána" se nazývá, jelikož se musí při do- 

 bývání na přič prosekati; v základu přechází stěna tato v slabou 



5 ) Od německého „schieben" (posunovati), jelikož slabé vrstvy ty v moc- 

 aosti pod 0-3 m. mezi sebou se vyklíňují a musí býti posunováním odstraněny. 



