Geologicko-palaeontologické příspěvky z křídového útvaru u Ostroměře. 9 



vrstvu oddělenou téže povahy, již dělí od podkladu slabá vrstvička 

 jílu mastného! 1*4 m. 



„Spálená stěna" jest vrstva hnědožlutého pískovce jemnozrnného 

 se stopami světlé slídy; název pochází od zbarvení; 0*7 m. 



„Spodní stěna" dělící se na několik vrstev, skládá se v patře 

 ze žlutavošedého velmi jemnozrnného pískovce, v podkladu z podobného 

 šedobílého pískovce se stopami světlé slídy a skvrnkami železitými, 

 nejspíše po pyritu ; mezi dvě vrstvy tyto vklíní se místy slabá vrstva 

 pískovce podobného; 1*3 m. 



V podkladu stěny této spočívé opět vrstvička hnědého pískovce 

 jemnozrnného, hnědelem v jemných plástvích silně prostoupeného a na 

 tenké destičky se rozpadávajícího; 0*2 m. 



„Tvrdá stěna" skládající se z vrstvy jemnozrnného pískovce ru- 

 davošedého beze stop slídových, podobného onomu ze základu „velké 

 stěny% jen že velmi tvrdého ; 0*8 m. 



Veškery tyto pískovce vápna neobsahují. 



V podkladu jejich spočívá temný žlutavošedý lupek, proložený 

 hojnými rovnoběžnými plástvičkámi uhelnatými, jehož mocnost a pod- 

 klad zde známy nejsou; taktéž se neví obsahuj e-li hlouběji valouny. 



Okrouhlé dutiny „Zelené stěny", OS— 0'5 m v průměru, vyplněny 

 jsou jemnozrnným hnědorudým pískovcem silně železitým „hnilák" 

 nazvaným; podobné dutiny vyskytují se v této patrové vrstvě skoro 

 ve všech druhých lomech, jenže tu jsou naplněny též sypkým žlutým 

 Čistým pískem; ojediněle vyskytují se takové dutiny též v hlubších 

 vrstvách. Pochybuji, že vznikly zvětráním pískovce, jak někteří geo- 

 logové za to mají, přecházeni by pak obsah jejich zponenáhla do 

 okolního pískovce, čehož zde není, spíše vznikly zvětráním velkých 

 hub mořských, jak též A. Fric předpokládá, a vyplněny pak pískem. 



Lupek v podkladu lomu tohoto odpovídá vrstvě lupku tmavého 

 s valouny v lomu Šmídově, ták že by v doplnění profilu sledovaly 

 tu v podkladu ještě vrstvička bílého jílu mastného, vrstva červeného 

 jílu a pevný slepenec. 



Co se dotýká technického upotřebení pískovců tohoto lomu 

 „Panské skály" sděluje se mnou pan Jos. Erben jak následuje: 



„K sochařství používá se pískovec z „velké stěny" hlavně na 

 větší objekty, poněvadž možno vydobyti obrovské balvany; tak jsou 

 na př. skupiny na „Palackého mostě" v Praze právě z této stěny 

 a z tohoto lomu dodány. Na jemné práce sochařské nejvděčnější ma- 

 teriál dodává „stěna spodní", neboť pískovec ten jest velmi jemno- 

 zrnný a stejnozrnný a při tom též tvrdý, proto možno z něho nej- 



