18 XXVII. J. N. Woldřich: 



Krejčí 10 ) «vádí o Peruckéin stupni: „Panující kámen jest drobno- 

 zrnný pískovec (sochařský) s vložkami uhlonosných lupků". A. Fric 

 udává: 11 ) „Nejhlubší vrstvy českého křídového útvaru zaujímají dosti 

 mohutné kvádrové pískovce s vložkami šedých lupků; dle otisků po- 

 zemních bylin jak v pískovci tak v lupku se vyskytujících, jsou Pe- 

 rücke vrstvy vytvářeni sladkovodním ; o mořských zkamenělinách není 

 zde ani stopy". 



Původ těchto sladkovodních mohutných kvádrových pískovců byl 

 mi z důvodů fysiografických vždy podezřelým. Fric sám udává v pro- 

 slove uvedené práce své, že tato za něco ukončeného považovati 

 se nedá. 



Sladkovodní živočiši (zejména druhy Uhió), jejichž konstatování 

 v Peruckých vrstvách jest zásluhou A. Fricovou, pocházejí až na stopy 

 pozemní želvy veskrz z lupků, kdežto otisky rostlin se vyskytují v lup- 

 cích i v pískovcích. Okolnost tato jest důležitou. Velesovský sděluje 

 se mnou, že rostlinné zbytky, obsažené v pískovci Peruckém bývají 

 velmi nepravidelně uloženy a skoro veskrz špatně zachovány, tak že 

 činily na něj dojem, jakoby z větší vzdálenosti doplaveny byly. O sladko- 

 vodním druhu mušle Unio scrobicularioides Fi\, pocházejícím z lupků 

 u Kounic, poznamenává Fric (str. 170 n. uv. sp.), že Scrobicularie 

 žijí při ústí řek do moře, že by tudíž bylo možná, že naleziště mušle 

 této bylo ústí nějaké řeky do křídového moře. 



Z toho všeho se dá souditi, že stupeň Peruckých vrstev totiž 

 „sladkovodní usazeniny stáří cenomanského : kvádru s uzavřenými 

 v něm lupky" 12 ) není ve smyslu stratigrafickém samostatným stupněm, 

 aniž starším kvádru Korycanského, nýbrž že Perucký kvádr odpovídá 

 Korycanskému, že jsou oba původu mořského a že lupky v něm obsa- 

 žené jsou sladkovodní faciès téhož stáří a že slepence pod lupkem a 

 jílem místy uloženy, jsou též původu mořského. 



Dlužno tu obrátiti zřetel ku dnešní fysiograficko- dynamické čin- 

 nosti vody mořské i sladké, zejména činnosti litoralní. Voda mořská 

 ukládá u pobřeží napřed nejhrubší materiál, totiž štěrk, pak hrubý 

 písek, jemný písek a vzdálenějí teprv jemné látky minerální. Stav 

 hladiny své měnívá moře u pobřeží z různých příčin, buď dmutím, neb do- 

 časnými bouřemi, atd. ; sníží-li se hladina, vzniknou u pobřeží hráze, z nichž 

 v zátokách povstanou limany a z těch pobřežná jezera soluá. Ústí-li 



10 ) Studie v oboru kříd. útvaru v Čechách I. Archiv 1869, str. 49. 



11 ) Paleontolog, bádání v jednotí, vrstev, pásmech čes. kříd. útvaru, Archiv 

 1869, str. 167. 



V1 ) A. Feig : Jizerské vrstvy III., str. 4. 



