Geologicko-palaeontologicke příspěvky z křídového útvaru u Ostí" oměře. 19 



však do zátoky řeka, zápasí sladká voda s mořskou; má-li voda říční 

 dosti síly, prorazí povrchně hráz mořskou, po různu zanášejíc pevné 

 častě ze souše pocházející, zejména kmeny, větve, listí a p. dosti 

 daleko do moře; jest- li však síla mořské vody (příboj), hráz vy- 

 tvořující, silnější, uzavírá se hráz opodál ústí říčného až na nepatrné 

 průtoky a vzniká jezero sladkovodní, ukládající doplavené častě po- 

 zemní, jakož i organické zbytky sladkovodní na podkladu původně 

 mořském. Tím vznikají zde usazeniny pozdějších lupků a jílů. Po- 

 stoupí-li hladina mořská anebo jest-R silný příboj hráz zničí, což se 

 i dnes dosti často stává, zasáhne voda mořská přes usazeniny sladko- 

 vodní, ukládajíc znovu usazeniny mořské. 



Červený Kopec 



Solóíce 



J'avorte a 



Újezd Podhorn 



Obr. 5. 



Schematický profil hřbetu Koneccklumí-Mezihořského. 1. Křemitý porfyr; 2. fyllit; 

 3. slepenec mořský pobřežní; 4. vrstvy sladkovodní: a jíl červený, h jíl bílý, 

 c lupek uhelnatý.- 5. jemuozrnný pískovec šedý, (spodní stěna) s Oncopteris a 

 Pinna decussata- 6. jemnozrnný pískovec žlutý (velká sténá); 7. plástvitý pískovec 

 velmi tvrdý; 8. jíl a opuka; 9. léssovitá žlutka; 10. eluvialní hlína zarudlá; 

 11. diluviální štěrk a hlína naplavu; 12. světlošedá hlína diluvialně-alluvialní; 

 13. alluvialní hlína. 



Tím možno vysvětliti vznik „kvádru s uzavřenými v něm lupky". 



Dá se tudíž předpokládati, že mladší moře křídové (spodní 

 křída v Čechách nezastoupena) zachvátilo následkem všeobecné ohromné 

 depresse evropské rozsáhlou oblast českou všude, kde usazeniny kří- 

 dové, počítaje sem i dosavadní Perucké pískovce, lupky, jíly a sle- 

 pence, rozšířeny jsou a že na pobřežích odehrály se zjevy právě vy- 

 líčeny, že tudíž kvádry Perucké i Korycanské jsou téhož stáří a pů- 

 vodu mořského a že lupky a jíly Perucké jsou současnou faciès 

 sladkovodní. 



2* 



