Geologicko-palaeontologické příspěvky z křídového útvaru u Ostroměře. 21 



Výše na svahu, kam alluvialní vody nezasahávají, spočívá u dne 

 šedá hlína diluvialně-alluvialní, pod tou červeníce, pak temná hlína, 

 vrstva šedé hlíny vápeníte a pak štěrk. 



Pod Bechyní uložena temná vrstva 0"4 m mocná zahnědlé hlíny 

 na dni, pod ní spočívá přímo bucT štěrk písčitý 0.2 m mocný, aneb 

 hrubý štěrk, spočívající na jílu senonském. 



Jihozápadní svah hřbetu Konecchlumí-Ostroměřického pokrývá 

 dosti široký pruh diluvialní hlíny léssovité, taktéž na svahu mezi 

 Koneccblumím a Mlázovicemi, kde pod ní vystupují na den mocné di- 

 luvialní štěrky: taktéž se táhne hlína léssovitá v širokém pruhu od 

 Ostroměře k Hořicům Není pochybnosti, že i pod hlínovým pruhem 

 Konecchlumí-Ostroměř sleduje štěrk, asi totožného složení jako dříve 

 popsaný štěrk u Sobčic, téhož stáří. 



Severovýchodně nad Ostroiněří nalézá se v právo u cesty ci- 

 helna, v níž vystupuje až 5 m mocná stěna hlíny šedožlutavé (šedá 

 žlutka) velmi jeinno- a stejnozrné, silně vápnité, pravému léssu poblíž 

 stojící, jejíž základy odkryté nejsou; sypkost a porositu typického 

 léssu však postrádá. V patře přechází pak v temnou žlutavohnědou 

 až tmavohnědou hlínu, měnící se u povrchu v ornici. 



Hlína žlutá odpovídá „šedé žlutce" okolí Prahy 13 ) a temná vrstva 

 v patře „svrchní hnědé vrstvě" tamtéž. V žlutce pozoroval jsem 

 úlomky větších kostí zvěře diluvialní. 



Z povrchu zasahují tu po různu jámy tmavou zemí vyplněny, 

 obsahující předhistorické střepy, i bronzový kroužek tu byl prý na- 

 lezen. 



Dále nad Hradiskem nalézá se skoro u hřebenu opět cihelna, 

 v níž obsažena žlutka málo vápnitá v stěně 4 m vysoké. 



Tak zvaný „Červený vrch" mezi Mlázovicemi a Mezihoří do 

 výšky 456 m n. hl. m. vystupující jest pokrytý po svahu k Mlázo- 

 vicům i k Mezihoří zarudlou hlínou, obsahující dosti oblázků křemen- 

 ných, menších, ale i velikosti pěsti. Do výšky té diluvialní vody zde 

 zasahovati nemohly, jelikož by byla musela býti zaplavena celá oblast 

 okolní. Oblázky pocházejí tu nejspíše z cenomanských slepenců, vy- 

 stupujících podél hřbetu na den a za období glacialního rozrušených 

 a atmosférickou vodou po svahu rozšířených. 



Takový rozrušený písčitý štěrk cenomanský, zaznamenán jest 

 na mapě říšského geologického ústavu na vrcholí Sv. Gotharda východně 

 u Hořic jako štěrk diluvialní. Jest to, jak vzor vykazuje, silně žele- 



13 ) Porovnej spis můj : Fossilní fauna stepní z Košířské Bulovky u Prahy. 

 Rozpr. České Akadem. tř. II. roč. VL čís. 1. 1897. 



