Geologicko-palaeontologické příspěvky z křídového útvaru u Ostroměře. 23 



jednotnou rozsedlinou, nýbrž skládá se ze dvou částí skoro kolmo na 

 sebe směřujících a jelikož diluvialní jezero, na severu hřbetu se roz- 

 kládající, nebylo by mohlo dosáhnouti tak značné rozšířenosti nad 

 Lhotou Sárovcovou u Bělohradu, jelikož voda jeho by se byla ubírala údolím 

 dále. Ze však toto údolí Javorky není pouhým údolím erosivním, Ja- 

 vorkou vyhlodaným, tomu nadsvědčuje poněkud odchylný směr vrstevní 

 po obou stranách potoka; vrstvy kloní se sice po obou stranách k jihu, 

 ale po pravém břehu na straně Újezda Podhorního více k jiho-jiho- 

 západu, kdežto po levém břehu nad Hláskem více k jihovýchodu. To 

 poukazuje k dislokaci vrstev. 



Dislokační všeobecný směr severovýchodní, jemuž náleží naše se- 

 severní část údolí Javorky k jiho západu se táhnoucí, klade Krejčí 

 do doby neogénové před usazením se uhlí hnědého, dislokační směr 

 pak severo-severo-západní, jemuž náleží jižní část našeho údolí k jiho- 

 jihovýchodu se táhnoucí, před dobu neogénovou po ukončení doby eo- 

 cénové. 



Jisto jest, že fyllitický útes, prostoupený porfýrem, vyčníval tu 

 poněkud nad moře křídové a že k němu přilehly cenomanské sedi- 

 menty. Jelikož však senonská opuka s jílem, rozšířeny tu na všech 

 stranách hřbetu Konecchlumí-Hořického, k jižnímu svahu jeho přilé- 

 hají v značné mocnosti, z těžká předpokládati možno, že by byly 

 bývaly též po hřbetu tom rozšířeny a za éry kénozoické a anthropo- 

 zoické beze stopy rozrušeny a odplaveny. Spíše předpokládati dlužno, 

 že hřbet Konecchlumí-Hořický vystoupil v souvislosti buď přímým 

 vyzdvižením aneb spíše prohloubením jižní a severní oblasti jeho již 

 za doby turonské po usazení se vrstvy Bělohorské. Velmi značné na- 

 hromadění a rozšíření diluvialních štěrků písčitých před severním 

 úpatím hřbetu, zejména podél toku Javorky nad Lhotou Sárovcovou 

 u Bělohradu, nasvědčuje tomu, že údolí Javorky hřbetem se táhnoucí 

 tehdáž ještě neexistovalo, jinak by jím byly vody diluvialní bez překážky 

 unikaly a nikoliv před ním se tak značně rozšiřovaly. Jest tudíž 

 pravdě podobno, že obě části údolí tohoto vznikly nanejvýše až ku 

 konci neb po období glaciálním (hlavním zaledněním severoevropským) 

 a sice rozpuklinou k jihozápadu běžící, vzniklou tlakem od jihový- 

 chodu působícím a rozsedlinou k jiho-jiho-východu běžící, vzniklou 

 tlakem od jihozápadu působícím. Při této příležitosti naklonily se 

 vrstvy podél jižní části údolí Javorky, hřbetem běžící, přirozeně po 

 pravém břehu k jihozápadu a po levém k jiho-jiho-východu. 



Odpovídá-li pískovec levého břehu Javorky nad Hláskem spo- 

 čívající „spálené stěně" v profilu Újezda Podhorního na pravém 

 břehu ve větší výšce ležící, a glaukonitický pískovec proti mlýnu 



