24 XXVII. J. N. Woldřich: 



v údolí Javorky uložený pískovci „zelené stěny" u Ujezda. musela 

 zde vzniknouti současná dislokace klesnutím levého křídla údolí Ja- 

 vorky; k tomu poukazuje i značná výška, v níž fyllit na „Červeném 

 kopci" spočívá, vůči značné nižší poloze jeho ve skále u strážnice 

 čís. 34. na levém břehu potoka. Celková povaha údolí Javorky hřbet 

 Konecchlumí-Hořický protínajícího poukazuje též k stáří mladému. 



Tomu odpovídají též 1 — 8 cm široké trhliny v stěnách pískov- 

 cových podél pravého hřebenu jižní části údolí Javorky vystupující 

 a s ní souběžně směřující. Ze trhliny tyto do povrchních vrstev glau- 

 konitických nezasahávají, svědčí o větší pružnosti těchto. 



V okolí Ostroměřském rozprostíralo se za období glaciálního 

 taktéž jezero sladkovodní, jako na severním pokraji hřbetu, z něhož po- 

 chází štěrk od Sobčic uvedený, jakož i nad ním spočívající temná 

 hlína s rašelinou, do nichž se zaryla Javorka, jakmile vody severního 

 jezera diluvialního vzniknuvšími rozsedlinami napříč hřbetem odtékati 

 započaly. 



Na povrch „Červeného kopce", čili příčného hřebenu pobočného, 

 táhnoucího se od koty 456 m ku Lhotě Sárovcově, tekoucí vody dilu- 

 vialní se dostati nemohly, aby zde usadily povrchní zarudlou hlínu 

 s oblázky. Při vzniku hřebenu tohoto souběžného se severní částí údolí 

 Javorky (údolí Mezihořského) inusila se dostati vrstva huědočerveného 

 slepence, pod pískovci spočívající, na hřebenu ku dni, ač se to zde 

 pro souvislý les hřeben pokrývající, stopovati nedá; diluviální vody 

 atmosférické, rozrušujíce slepence, splavily hlínu s oblázky po obou 

 úbočích hřebenu. 



Po období glacialním (hlavním zaledněním severu evropského) 

 usazovala se za období stepního po nižším úbočí léssovitá hlína, podle 

 mé hypothesi hydatoaerické, dílem splachem svahovým, dílem současné 

 spraší vzdušní, na severovýchodu od Ostroměře až skoro k hřebenu 

 zasahávající, kdežto na vyšším úbočí jižním nahromadila se, počínajíc 

 již od počátku období glaciálního, současně hrubá hlína s úlomky pí- 

 skovce, na místě vzniklá spůsobem eluvialním. Hlínu tuto, jakož i hlínu 

 léssovitou pokrývala pak ku konci doby diluviální a během doby allu- 

 vialní hlína šedá, i jinde tak silně rozšířena, vzniku ponejvíce aeri- 

 ckého. 



Kdežto údolní usazeniny vodní, jakož i léssovitá hlína (tato za- 

 hnědlou svou vrstvou) poukazují v patře na stopy vlivu druhého glaci- 

 álního období, nevykazuje eluvialní hlína po vyšším úbočí usazená žád- 

 ného vlivu podobného, což při poloze a povaze její přirozeno. 



