XXVIII. 



Kula granátická z Tábora. 



Podává Antonín Jelínek v Praze. 

 (Předloženo dne 19. k vet na 1899.) 



Okolí Táborské T ) náleží na strané východní a jihovýchodní rulo- 

 vému útvaru prahorní vysočiny českomoravské, na straně západní 

 středočeskému čoku žulovému, jenž zde jest vyvinut na svém pokraji 

 jakožto slídnatý diorit augitokřemenný (kersanton Šafránkuv). Žuly 

 hrubozrnné pronikají v žilách diorit i sousední rulu. 



Na hranici ruly s dioritem a sice na jihozápadním úbočí kopce, 

 na němž stojí město Tábor, přímo u cesty vedoucí do Celkovic vy- 

 stupuje z příkré stráně pod hřbitovem sv. Jakuba dosti značný, strmý 

 balvan. Balvan tento vyčnívá do výše asi 20 m, dolů zapadá dosti 

 hluboko, jak tomu svědčí to, že pokračování jeho možno sledovati 

 i v zahradě p. Buršíka poblíže mostu přes Lužnici, jež položena jest 

 asi o 12 m hlouběji pod patou balvanu; v zahradě této narazí se 

 často při zdělávání půdy neb sázení stromků na horninu s balvanem 

 co do struktury i složení totožnou. Do jaké hloubky as mocnost její 

 sahá, dosavad určiti nelze. 



V podkladu balvanu sledujeme žulu hrubozrnnou ; ze strany jiho- 

 východní přibližuje se rula, pod kterou žula zapadá a na jich kontaktu 

 stojí onen balvan „rula granátická". Od ruly, jaká skládá krajinu 



x ) O geologické povaze okolí Táborského viz: Stur : Die Geologie der Um- 

 gebung von Tábor, Jahrb. der k. k. geol. R. Anst 1858; svob. p. Adrian: Bei- 

 träge zur Geologie des Kouřimer u. Taborer Kreises in Böhmen. Jahrb. d. k. k. 

 geol. R Anst. 1863. Šafránek: Sitzungsbericht d. k. böhm. Ges. d. Wissenschaft., 

 1882, 1883 ; Geologický a geognostický rozhled po okolí Táborském, zpráva c. k. 

 vyš. gymn. v Táboře r. 1872. Sitenský: Beiträge zur Geologie der Umgebung von 

 Tábor 1893. 



l'ř . mathematicko-přírodovědecká. 1899. 1 



