2 XXIX. Vlád. Jos. Procházka: 



Černá pole u Brna. 



Severně Brna rozkládají se od Lužánek až k okraji žulosyeni- 

 tového massivu lány úrodných polí, význačných na celé rozloze černou 

 barvou, dle níž lid náš venkovský nazval je Černými poli. Barva 

 jejich ornice pochodí od velkého množství živičných látek, hmota ne- 

 rostná však není než změněným slínem neogenovým, do něhož ornice 

 ponenáhlu přebíhá. 



Již dávno bylo mou snahou, dověděti se určitých zpráv o rázu 

 miocénových slínů Černých polí. Tušil jsem, že jsou nejen mohutné, 

 nýbrž i značně rozšířené a sahají všude, kam až černá ornice se šíří. 

 Letošní jaro, velkonoční prázdniny umožnily, že jsem měl příležitost, 

 poznati je poněkud zevrubněji. Ubíraje se totiž z Lužánek na sever, 

 narazil jsem nedaleko za lužánskými sady na velkou cihelnu nově za- 

 řízenou, založenou družstvem stavitelů brněnských, při níž je podklad 

 černé ornice Černých polí odhalen na svahu nového zákopu, asi 10 m 

 vysokého. Dal jsem se okamžitě do práce, prohlédl si svah, zjistil, 

 zdali a jak slin je bohat většími foásilieini, a vzal z něho zkušební 

 materiál na plavení. V těchto řádcích uložil jsem výsledky, které jsou 

 po mnohé stránce zajímavé a stačí, aby doplnily dosavadní náš obraz 

 dosud dosti chatrný o svéráznosti neogenu poloukotliny brněnské. 



Sliny v Černých polích jsou toliko dílem mocného a rozšířeného 

 souvrství neogenového, které vyplňuje poloukotlinovité údolí, jehož 

 severní i západní část zaujímá hlavní město našeho markrabství, Brno. 

 Údolí to uzavřeno je na severu a východu žulosyenitovou oblastí, na 

 severozápadu a západu dioritovými břidlicemi a osamělými ostrovy 

 spodního devonu ; na severozápadu je otevřeno a přebíhá v široký 

 úval, jímž silnice císařská na pomezí dioritových břidlic a žulosyenitu 

 na ssv. běží, na západu pak ústí do něho hluboké údolí Svratky, 

 protáhlé v žulosyenitu a ve spodním devonu. Jak mocné tamější 

 sedimenty jsou a v jakém pořádku následují, bylo zjištěno, když vrtali 

 v jezuvitských kasárnách v Brně asi v letech padesátých tohoto století 

 studni a když později, v letech devadesátých, hloubili na dvoře měst- 

 ských jatek do 127 m, aby nalezli vodu. 



V jezuvitských kasárnách zjištěn tenkráte tento vrstevní sled. 

 od m až do 3"5 m hlína promíšená oblázky, 

 „ 9*5 „ „ „ 11 „ žlutnice (sprašová), 



" 11 " " " a« ' Î modrošedý jíl, 



