8 XXIX. Vlád. Jos. Procházka: 



slejší okrsky podél severního úpatí Chříběcích hor, kde, jako na př. 

 v okolí Kroměříže a j., leží na oligocénovém, eocénovém a snad i kří- 

 dovém podkladu. 



Sedimenty neogenové bývaly druhdy i v úvalu mezi Drahanskou 

 vysočinou a Chříběcími horami mnohem mohutnějšími než dnes. Na 

 četných místech lze tam zřetelně pozorovati, jak silně denudace je 

 seslabila. Přes to však jsou dosud v různých obvodech značně mocné, 

 a odhalujeme-li mocnost jejich úrovní, v níž členové její nyní leží, 

 tož uznamenáme, že se páčí asi na 200 až 300 m. Mohutní od okraje 

 kulmového do středu úvalu. Nynější naše o nich vědomosti děkujeme 

 v první řadě nákladnému hloubení studen na území vyškovském, ne- 

 zamyslickém a kroměřížském. Jmenovitě na Vyškovsku získáno o nich 

 četně zpráv velmi závažných. Bylyť tam provrtány na dvoře vyškov- 

 ského cukrovaru do hloubky 90 m, později proraženy u Rozdvojovic 

 32 m hluboko a posléze prohloubili je 31 m hluboko u Terezova. 

 U Doloplaz poblíž Nezamyslic provrtali je až do hloubky 142 m, ko- 

 nečně v Kroměříži pronikli jimi několikráte, když v městě vrtali; dle 

 spolehlivých zpráv narazili na ně ve hloubce 1 m pod diluviem a 

 hloubili v nich 13 m hluboko. Výsledky dosažené na oněch místech, 

 doplňují se velmi pěkně s resultáty, jichž došli v Prostějově, když 

 hledali pitnou vodu, a poskytují drahocenný obraz o vrstevním sledu 

 i mohutnosti miocénu, rozloženého jednak v řečeném úvalu, jednak 

 v širokém a úrodném údolí řeky Moravy. Všude bylo tam zjištěno, 

 že miocénové souvrství je složeno z jílů, slínů, písků a pískovců, stří- 

 davě uložených; naproti tomu nebylo nikde vypozorováno, že grundské 

 písky s typickou zvířenou grundskou podkládají jíly a sliny rázu ba- 

 densko-boračského, nebo steinabrunn-drnovského, tedy uznané typické 

 členy druhého stupně mediterraního. Z toho přirozeně plyne, že faciès 

 grundská nešíří se na sever Moravy, aniž má tam obdobu. 



Jak jsem se již zmínil, miocénové usazeniny území vyškovského 

 byly na třech různých místech různě hluboko provrtány. Nejhlouběji 

 v cukrovaru vyškovském, kde odhalen profil jejkh 90 m vysoký. Proto 

 jest profil ten nejdůležitější, neboť poskytuje největší obraz o vrstevním 

 sledu miocénu podél jižního okraje kulmové vysočiny Drahanské. Ne- 

 lením opakovati zde hrubý přehled sledu vrstevního vyškovského pro- 

 filu, jak jej uveřejnil roku 1889 A. Rrehak 5 ). Činím to také proto, 



5 ) A. Rzehak. Geologische Ergebnisse einiger in Mähren dnrchgefürter 

 Bninnenbohrungen. Mittheilungen d. k. k. mährisch.-schlesisch. Gesellsch. zur 

 Beförderung d. Ackerbaues, der Natur- u. Landeskunde. V Brně. Str. 242. 



