Miocén moravský : 9 



abychom poznali, kam asi jest zařaditi do vrstevního pořadí neoge- 

 nové písky a sliny s litavským vápencem, odhalené v jámě naproti 

 valše východně Vyškova, o nichž níže pojednáme a které jsem fauni- 

 sticky vykořistil po vrstvách, pokud jsou přístupny. 



V řečeném cukrovaru vyškovském narazili metr pod povrchem 

 na Slutý slin, v jehož výplavu byly zjištěny ostny mořských ježků a 

 schránky foraminifer. Pod ním navrtali modrošedí) jíl, z něhož vypla- 

 veny toliko schránky foraminifer. Ve hloubce 16 m dosažen modrošedý 

 slin, proložený vápnitými pruhy a skvrnami; v jeho výplavu byly ob- 

 jeveny misky druhu Leda fragilis, druhy z rodů : Nucula, Area, 

 Pecten, Skenea, Turbonilla, Dentalium, Chiton; dále zjištěny v něm 

 schránky Balanci a rybí otolithy, pak úlomky mechovek, koraly, ostny 

 mořských ježkův a bohatá zvířena foraminiferová. Ve hloubce 25 m 

 dosažena lavice křemenného pískovce, 70 cm silná, s neurčitelnýini 

 otisky skořápek. Ve 28 m následovala vložka jemného, šedého písku, 

 obsahující dílky hnědého uhlí a úlomky schránek, kousky korálů i me- 

 chovek a schránky foraminifer. Pod ním v 28*5 m dovrtali se opět 

 jemného písku, ale bohatšího hlinitou příměsí, který obsahoval tutéž 

 zvířenu, jako písek nad ním. Od 29 m až po 35 m střídaly se vrstvy 

 slinu se slinttým pískem a lavicemi tvrdého pískovce. Ve slinu byly 

 objeveny úlomky schránek, ostny mořských ježků, kousky hnědého 

 uhlí a porůzné schránky foraminifer. Ve hloubce 35 m dovrtali se 

 lavice tvrdého pískovce, 40 cm silné. Pod ní, ve hloubce 58 m od po- 

 vrchu, naražen jemný, šedý písek, obsahující úlomky skořápek, ostny 

 mořských ježků a něco foraminifer. Ve hloubce 80 a 84 m dosažen 

 šedý písčitý jíl, v jehož výplavu zjištěny kousky uhlí, úlomky skořápek, 

 misky ostrakodů, ostny mořských ježků a schránky foraminifer. V 87 m 

 následovala vrstva šedého, křemenitého písku 20 cm silná; v 88 m byl 

 pak hlinitý písek s pruhy uhlí, a posléze v hloubce 90 m došli Uuto- 

 šedého jílu, v jehož výplavu zjištěny některé foraminifery. 



K profilu tomuto jest dodati, že ústí studny na dvoře vyškov- 

 ského cukrovaru leží mnohem níž, než diluviální nánosy v nejbližším 

 sousedství, ale zároveň níž, než sliny a jemné hlinité písky s nimi 

 se střídající na Marchanickém poli při křižovnických hranicích. 



Neogenové písky a sliny marchanické jsou přístupny v jámě 

 v Marchanickém údolíčku, na levém břehu potoka Marchanky, naproti 

 valše. Z Vyškova dojdeme k nim asi za 1 / i hodiny, jdeme-li po silnici 

 kroměřížské na východ. Jáma leží v levo od silnice, mezi ní a blízkou 

 tratí železné dráhy. 



