|g XXIX. Vlad. Jos. Procházka: 



poskytují převzácnou příležitost pozorovati a přesvědčiti se, jaký vliv 

 má faciès horninná na typ zvířenný, a jak se zvířena mění, jakmile 

 změny v sedimentaci její oblasti nastaly. 



Jíž pouhý na ně pohled, byť i zběžný, poučí, že příslušejí 

 témuž zvířennému typu. Zároveň jest zjevno, že se honosí všemi vlast- 

 nostmi, které tak znamenitě liší zvířennou faciès písčitoslínovitou od 

 slínové, jílové a pískové. Ze příslušejí témuž zvířennému typu, pře- 

 svědčíme se, přirovnáme-li zvířenu slinu vrstvy (4) ku zvířeně vrstvy 

 (8) a (9). Mimo to uznamenáme, že typ ten chudne pokrokem sedi- 

 mentace a jeví se rudimentem ve vložkách pískových. Zjev tento po- 

 tvrzuje dále názor, již jinde získaný a později několikráte odůvodněný, 

 že totiž foraminiferová zvířena v píscích je velice chudá na rody i na 

 druhy a že jen místy, jako v náhradu, osvojuje sobě značný rozvoj 

 individuální. Zvířena našich pískových vložek (5), (6) a (9) poskytuje 

 převážný důkaz o tom, jak značně mění se typ foraminiferové zvířeny, 

 mění-li se faciès horninná. Zároveň však poznáváme, které druhy 

 změnu faciální přetrvaly, přispůsobivše se novým životním podmínkám. 



Typ foraminiferové zvířeny marchanického miocénu je nejkrásněji 

 vyvinut a zachován ve slinu pod litavským vápencem. Je tam nej- 

 bohatším. Od tamější zvířeny třeba počíti, abychom poznali jednak 

 ráz typu tamějších vrstev, jednak abychom se dověděli, jak se měnil 

 a v co se změnil. Hlavní jeho znak leží v první řadě v rozvoji po- 

 měrném rodův Textularia, Bulimina, Noclosaria a skupiny Rotalinae, 

 mimo to je ale i v tom, že rody Miliolina, Gristellaria, Marginulina, 

 Polymorphina a Bolivina jeví se podřízenými. Zajímavo je též, že 

 k oněm rodům druhy rodů Globigerina a Orbulina, pak druh Pullenia 

 sphaeroidina se druží a že ve spodních marchanických slínech slynou 

 takovým individuálním bohatstvím, jemuž se těší v jílech badensko- 

 boračských a slínech steinabrunn-drnovských. Tato vlastnost a pak 

 okolnost, že druhy rodů Polystomella, Amphistegina, dále druh Ano- 

 malina becarii aj. v. nabývají v marchanické typické facii pískové a 

 slínové nemalého rozsahu a onoho individuálního bohatství, kterým 

 faciès písková moravsko-dolnorakouského miocénu se vyznamenává, 

 vymezuje marchanickému obvod faciální a staví jej na úroveň přechod- 

 ných facií od pískové ku slínové. 



Přirovnáme-li nyní ku foraminiferovým zvířenám marchanických 

 slínů a písků zvířeny slínů a písků provrtaných v cukrovaru vyškov- 

 ském, přesvědčíme se, že jsou shodné. Neboť i foraminiferové zvířeny 

 vyškovských miocénových vrstev, jak je A. Ezehak určil, příslušejí 

 zvířennému typu, jejž jsme ve slinu polohy (8) v marchanickém údolí 



