Miocén moravský. 19 



tak znamenitě vyvinuty poznali. Naproti tomu není věcí nesnadnou 

 odkrýti, že odchylky jejich leží v podrobnostech, vyšlých z faciálních 

 změn, podmíněných fysikálními vlivy. Nejnápadnějšími jsou zajisté 

 mezi zvířenou jílovou a slínů, leč i v tomto případě nejsou tak zá- 

 važné, aby opravňovaly souditi, že původní typ zvířenný v řečeném 

 jílu se rozplývá a jest tak silně změněn, že zvířenu tamější jest třeba 

 pokládati za typ samostatný a od onoho podstatně rozdílný. 



.leště jedné vlastnosti foraminiferové zvířeny marchanických mio- 

 cénových sedimentů jest třeba zvlášť zde vzpomenouti. Je nápadná 

 a zároveň vysoce zajímavá. Pozoruj eme-li totiž foraminifery, vyplavené 

 z tamějších pískových vložek a slínů polohy (8. a 10.), uzříme dvojí 

 individua téměř při všech druzích. Jedna jsou normálná, ostatní ma- 

 linká. V prvním okamžiku maličká individua jeví se mladými stadiemi 

 individuí velkých. Leč přesvědčíme se záhy, že mají obvyklé množství 

 komůrek a honosí se všemi znaky jedinců normálních. Vypozorovavše 

 toto, víme, že jsou to tvary trpasličí, odrůdy tvarů normálních, které, 

 že zakrslé jsou, děkují jedině fysikálním poměrům svého stanoviště. 

 Na druhé straně je však zjevno, že trpasličí tyto tvary přispůsobily 

 se fysikálním poměrům a žily, i když životní podmínky se změnily ve 

 prospěch tvarů normálních, poskytujíce všeho, co podmiňuje pravidelný 

 vývoj a vzrůst foraminifer. Trpasličí tvary shledal jsem již v nejspod- 

 nější lavici slínové (10), leč tam jsou podřízeny tvarům normálním. 

 U větším množství vyskytují se v pískové vložce (9). Ve slinu nad ní 

 je jich téměř tolik, jako tvarů normálních. V pískové lavici nad li- 

 tavským vápencem (6) převažují trpasličí tvary normální, kdežto 

 ve složce pískové (5), vložené do slinu vrstvy (4), opanovaly pole zase 

 tvary trpasličí. Naproti tomu v řečené vrstvě slínové (4) tvary trpa- 

 sličí jsou slabě vyvinuty a převládají tvary normální, vyskytují se 

 však opět v lavici slínové (3). Bylo by zajisté zajímavo, kdyby se 

 mohlo zjistiti, kde v pořadí vrstev miocénu vyškovského trpasličí tvary 

 poprvé vystupují, leč dnes snaha taková roztříští se pokaždé, kdykoliv 

 se pokusíme pracovati ve zmíněném směru. Tím větší důležitosti na- 

 bývají vrstvy odkryté v Marchanických polích. V nich se přesvědčíme, 

 že rozvoj trpasličích tvarů je závislý na oněch činitelích, které podporo- 

 valy sedimentaci písků, neboť čím je slin písčitější, tím je jich více 

 a zase naopak 



Trpasličí tvary pozoroval v moravsko-českém miocénu poprvé 

 A. E. Reuss. Zjistil je nejen při forarniniferách, ale i při měkkýších. 

 V letech 1892 zjistil jsem je v pískových vložkách jílů velkoopato- 

 vických v severozápadní Moravě. Netvrdím, že jíly rudoltické ve vý- 



