24 



XXIX. Vlád. Jos. Procházka: 



souvisejí pod diluviálním příkrovem, rozprostírajíce se pod nim široko 

 daleko pokrovein souvislým v úvalu mezi jižním okrajem kulmové vy- 

 sočiny Drahanské a severním svahem Chříběcích hor, složených z vrstev 

 eocénových a oligocénových, odkud se šiří jednak na severovýchod 

 do údolí řeky Moravy, jednak na jihojihozápad a jih Moravy. 



Jak jsem se již dříve zmínil, souostroví neogenové řečeného 

 úvalu a jižně Brna i na území brněnském bylo na několiko místech 

 provrtáno, namnoze až na podklad, jmenovitě bylo prohloubeno v ob- 

 vodu města Brna (kasárna jezu vitská a městské jatky), dále jižně Brna 

 v Nenovicích, pak východně hlavního města Brna ve Vyškově (v cukro- 

 varu) a tamějším okolí (Rostěnice a Terezov), mimo to nedaleko Neza- 

 myslic a konečně v Kroměříži. Hloubením tím bylo zjištěno, že je 

 na území Brna a jižně něho mocné souvrství miocénové, složené v nad- 

 loží z jílu a šlírovitého slinu, v podloží z hlinitých písků, jehož svrchní 

 jíly a dílem i sliny šlírové Rzehak za aequivalenty badenského jílu 

 prohlásil, kdežto spodní díl slinu a hlinité písky za obdobu grund- 

 ského horizontu pokládá. 



Grundský horizont na Moravě trvá od roku 1883.°) Tenkráte 

 prohlásil A. Rzehak písky rebešovické za aequivalent písků grund- 

 ských. Učinil to naleznuv v nich zvířenu o 15 druzích. Roku 1889. 7 ) 

 opakoval týž názor, opřev jej zvířenou bohatší, obsahující 47 druhů, 

 objevených v těchže piscích. I v letech pozdějších (1892 a 1«93) 8 ) 

 hájil neústupně obdobu rebešovických písků a grundských. Tenkráte 

 byla mu zvířena rebešovická, dříve zmíněná, jediným dokladem pro 

 přítomnost grundského typu zvířenného na Moravě, k čemuž sluší do- 

 dati, že jest jím až dosud, neboť od těch dob (1889) až do dneška 

 nerozmnožil se počet její druhův ani o jeden. Leč i to by nevadilo, 

 kdyby byla více grundskou, nežli skutečně je. Z této okolnosti vy- 

 tryskly pochybnosti A. Bittnera 9 ) o grundském rázu rebešovické zví- 

 řeny, v ní kotví též příčina, proč zvířeně rebešovických písků nelze 



6 ) A. Rzehak. Grunder Schichten bei Rebeschowitz in Mähren. Verhandl. 

 d. geolog. Reichsanst. Ve Vídni. 1883. Str. 266. 



7 ) A. Rzehak. Die Conchylienfauna des marinen Sandes von Rebeschowitz 

 in Mähren. Verhandel. d. geolog. Reichsanst. Ve Vídni. 1889. Str. 406. 



8 ) A. Rzehak. Die Fauna der Oncophora-Schichten Mährens. Verhandl. 

 d. naturforsch. Vereines in Brunn. V Brně. 1892. Sv. 31. Str. HO. -■ Zur Stel- 

 lung der Oncophora-Schichten im Miocän des Wiener Beckens. Tamže. 1893. 

 Sv. 32. Str. 232. 



9 ) A. Bittner. Viz referáty o pracích Rzehakovýck ve Verhandl. d. geolog. 

 Reichanst. Ve Vídni. 1893. Str. 339. a tamže, 1894. Str. 353. 



