8 XXX Jí. E. Votoôek a J. Šebor: 



10 g syrupu rozpuštěno ve 200 cm s vody, přidáno 30 g octanu 

 sodnatého, 20 g fenylhydrazinchlorhydrátu a zahříváno ve vodní lázni. 

 Hned na počátku se vyloučivší maz rychle filtrací odstraněn, načež za- 

 hříváno ještě 17a hodiny. Vyloučené osazony odsáty, na talíři vysu- 

 šeny a digerovány pak za chladu acetonem. Nerozpuštěn zbyl světle 

 žlutý osazon, krystalickým tvarem i barvou podobný glukosazonu. 

 Po krystalisaci z alkoholu jevil konstantní bod tání 208°, tedy týž, 

 jejž udává Tollens pro nejčistší glukosazon. Provedena byla analysa 

 elementárná : 



1. 0-1995 g látky poskytlo 0'4433 g C0 2 a 0-1150 g H ? 0. 



2. 01932 g látky poskytlo spálením 27 - 4 cm 3 dusíka při te- 

 plotě 18-5° C a 749 mm tlaku barometrického. 





Nalezeno Theorie pro glukosazon 



c 



60-60 7o 60*29 °/ 



H 



6-39 % 6-19 °/ 



N 



15-87 7o 15-67 % 







17-14 7 17-85 7 





j oo-oo °/ íoo.oi) 7 



Se syrupem cukerným provedena ještě reakce Selivanova na 

 fruktosu (resorcin -{- HCl) a zkouška octanem fenylhydrazinu na 

 mannosu, obě s výsledkem negativným. Jest tudíž třetí součástí námi 

 zkoušené „kyseliny arabinové" glukosa či správněji gluJcosan. 



Cukr, jenž byl získán ze syrupu krystalisaci, byl překrystalo- 

 ván z alkoholu, načež jevil otáčivost a D = -\- 103, 2°; jest to tedy 

 arabinosa. 



Alkoholem vyloučená sedlina zbavena vody zprvu absolutním al- 

 koholem a etherem, na to vysušena ve vývěvě a v sušárně vzdušné 

 při mírné teplotě. Tvořila hmotu amorfní, barvy bílé s nahnědlým od- 

 stínem, zanechávala 21, 587 popele barya prostého a jevila přibližnou 

 rotaci (na bezpopelnou látku počítáno) «n = + 62°. Složení její 

 nalezeno následující (na látku prostou popele): 



arabinosy 320 °/ čili arabanu 27 - 6 °/o 



galaktosy 32-8 °/ čili galaktanu 29.3 % 



z rozdílu glukosanu 43'1 7o 



100.00 7 



Byl učiněn též pokus, zda by nebylo lze provésti hydrolysu 

 úplnější kyselinou solnou, leč seznáno i v tomto případě, že kyselinu 



