6 XXXVIII. J. Matiegka: 



běžky neb trny, které proti sobě vysílají někdy tak dalece, až se u- 

 tvoří- oblouk (arcus inaxillo-teinporalis intrajugalis Grubeři), částečně 

 i zamezují, jak Virchow soudí, srostení obou částí kosti jařmové. Jest 

 ovšem také možno, že naopak obě sousední kosti obdržely tím způ- 

 sobem ony výběžky neb trny, že převzaly ossifikaci části, která mezi 

 oběma polovicemi kosti jařmové zůstala nevyplněna. 



Jaký vliv má rozdělení kosti jařmové na rozměry její, hleděl 

 Virchow stanoviti porovnáním obou stran na lebkách, které vykazují 

 os mal are bipartitum jednostranně. Na naší lebce jest anomalie ta sym- 

 metrická: ale úsudek Virchowův se potvrzuje také porovnáním této 

 lebky s 50 jinými z téže kostnice. Nalezl jsem totiž výsku kosti jař- 

 mové od sutury zygomatico-frontální kolmo na dolní okraj nejčastěji 

 42 — 44 mm (min. 39, max. 51 mm), průměrně 44*5 mm měřící, u lebky 

 s os malare bipartitum 48'0 mm, tedy u této poměrně značnou; 

 Horní šířka (od horního konce sutury zygom.-tempor. ku hornímu 

 konci sutury zygom. maxill.) měřila nejčastěji 40—46 (min. 32, max. 

 50), průměrně 42'8 mm, u dvojité kosti jařmové 41 mm, tedy asi 

 normálně; — Střední šířka (spojujíc asi střed obou švů) obnášela 

 27 — 29 (min. 23, max. 38), průměrně 28*9 mm, u dvojité kosti jařmové 

 17 mm tedy značně pod průměrem, ba pod minimem; — ŠířJca dolní 

 (mezi dolním koncem sutury zygom. max. a sutury zyg. tempor.) mě- 

 řila nejčastěji 32— 33 (min. 24, max. 40), průměrně 324 mm, u dvo- 

 jité kosti jařmové 22 mm., t. j. opět značně méně než průměrně. 



Vypočítám-li si z 3 šířek průměr a porovnám-li jej s výškou, 

 tu obdržím číslici, kterou lze nazvati „index kosti jařmové" a který 

 naznačuje číselně asi, jak dalece kost v poměru ku své výšce ve vzrůstu 

 do šířky zůstala pozadu 



Index ten obnášel průměrně pro 50 lebek 78 a sice: 

 59 63—65 66—69 70-75 76—79 80—85 86-90 96 

 T ~~3~~ 4 ~~9 16 ~Í0~ ~ 6~~ T krát. 



Stejně vypočítaný index pro naše os malare bipartitum obnáší 

 55-6 a jest tedy taktéž nejmenší. 



Z toho jest patrno, že rozdělení kosti jařmové má skutečně ur- 

 čitý vliv na rozměry kosti té, že kost ta na své výšce spíše získá, 

 na své šířce dolní a střední ztrácí. 



Vyskytnutí se dvojité kosti jařmové vysvětlíme ontogeneticky 

 nejsnadněji tím, že uznáváme, že kost jařmová může povstati z dvou 

 ossifikačních bodů, které sice obyčejně při dalším vývinu splynou, 

 někdy však i na dále zachovávají svou samostatnost. Dle udání je- 

 dnotlivých autorů povstává kost tato pravidelně z 1, 2 neb 3 ossifi- 



