12 XXXVIII. J. Matiegka: 



Že jest však na prvním místě uvedený spůsob uspořádání bodů 

 ossifikačních, při kterém se jedná o jeden dolní, jeden přední a jeden 

 zadní bod, typičtější, soudím z pravidelného uložení otvorů jařmových. 

 Tyto otvory (foramina zygomaticá) bývají totiž někdy na zevní ploše 

 kosti jařmové rozmnoženy a nejsou pak nikdy v skupinách uspořá- 

 dány, nýbrž v šikmé, z dola od předu nahoru a nazad probíhající 

 čáře. Tak nacházíme na jedné lebce (čís. 85) z kostnice zálezlicJcé 

 (u Mělníka) v levo 7 otvorů v mírném oblouku položených. (Srv. 

 obr. 9.) 



Poněvadž průběh nervů a cév (rámus zygomaticofacialis nervi 

 subcut. malae a větvičky arteriae lacrimalis) ; lze považovati již za 

 stanovený, než se děje definitivní uspořádání tkaniva okolního, zvláště 

 kosti, nutno — dle mého náhledu — předpokládati, že těmito jař- 

 movými otvory naznačeny jsou hranice dvou ossifikačních okrsků 

 (praemalare a postmalare). 29 ) Již Spix 30 ) poznal patrně význam 

 těchto otvorů jařmových. Také A. Rambaud a Ch. Renault 31 ) píší 

 výslovně: „Ony tři (ossifikační) body postupují rychle, až se na- 

 vzájem dotýkají, a pak splynou brzo ve krajině otvoru jařmového." 



Na některých lebkách a také na právě uvedené ze Zálezlic lze 

 dále sledovati, že řada otvorů zygomatických nesměřuje zpět ku 

 očnici, nýbrž na zad nad processus marginalis na zadním okraji čel- 

 ního výběžku kosti jařmové, tedy v směru, který zachovává mezi- 

 jařmová brázda na lebce Calorim popsané. Pozoruhodno jest, že 

 v střední části tohoto anormalního švu ústí také skutečně dva ka- 

 nálky jařmové. 



Ale i v téch případech, kde kanálek jařmový ústí 2 otvory 

 zevními, bývají tyto pravidelně v právě zmíněné šikmé čáře uloženy. 



Výminečně nalezl jsem však také dva otvory jařmové položeny 

 vodorovně vedle sebe (srv. obr. 11.), čím jest pak naznačeno rozdě- 

 lení, jaké nalezl dr. Hrdlička na lebce výše uvedené, na které 

 ostatně příčný, aaormalní šev také vykazuje ústí kanálku jař- 

 mového. 



Konečně vyskytují se také případy, při nichž otvory jařmové 

 leží v čáře obloukovité, do předu k očnicovému okraji směřující (srv. 



- 9 ) Připomínám jen, že Wiedersheim klade dokonce otázku, nejsou-li vý- 

 živě otvory (foramina nutritia) končetin, které svou stálou polohou na dlouhých 

 kostech jsou charakterisovány, stopami po původním rozdělení kostí těch na více 

 paprsků. 



30 ) L. c. str. 18. Cit. Virchow. 



31 ) L. c. str. 162. 



