6 XLIIÍ. C. Zahálka: • 



řeckým údolím a podélnou osou českého Středohoří. Jsou v terrainu 

 nejnápadnější a místy velmi mohutné. O rozsedlinách, které se vysky- 

 tují v okolí Nižeboh, Přestavlk, Vrbky a Roudníčku zmínili jsme se již 

 v pojednáních našich o útvaru křídovém v okolí Èipu. K nim sluší 

 též připojiti „Nižebožskou rozsedlinu druhou". (Viz: Pásmo IV. v Po- 

 ohří, str. 19.) 



V Perucké vysočině. 



1. Dislokace ZidovicJco-Chvalínská. 

 Obr. 5., profil 3. 2 ) 



Vysoká stráň Oharecká v Poplzích, proražena Ejvaúskou roklí, 

 vystupuje z roviny alluvialních náplavů Oharky u Libochovic z hloubky 

 163 m n. m. a dosahuje při temeni svém 270 až 280 m n. m. Má 

 tedy výšku 107 až 117 m. Lze v ní pozorovati dva stupně čili tarasy. 

 Spodní, nižší taras, as 43 m vysoký, do néhož spadá i obec Poplzy, 

 složen je z měkkých vápnitých slínů pásma X. souvrství b. Druhý 

 taras, mnohem vyšší, složen je z pískovců pásma I. a Ií. a z písči- 

 tých slínů pásma III. (Obr. 5., prof. 3.). Na rozhraní obou tarasů 

 spadá rozsedlina dislokační, podle níž vržena byla pásma po severní 

 straně rozsedliny dolů tak, že tu přichází pásmo Xb. po S. straně 

 rozsedliny, ve styk s pásmem I. po J. straně rozsedliny. Poměr vržení 

 je tu podobný jako u Židovicko-Chvalínské dislokace/'') kde přichází 

 pásmo Xc. ve styk s pásmem III. 



Rozsedlina Židovicko-Chvalínská není sice u Poplz nikde od- 

 kryta, lze však přece polohu její tušiti podle rozhraní zmíněných již 

 vrstev. Bude míti u Poplz směr od Z. k V. Rozsedlina tato má sice 

 od Židovic u Roudnice ku Chvalínu a Budyni směr od SV. ku JZ., 

 však u Poplz je zprohýbnuta od Z. k V. V tom směru VZ. opouští 

 rozsedlina Ohareckou stráň jednak V. od Poplz u myslivny, jednak 

 Z. od Poplz v lese Šebíně, pod hajnovnou naproti Dubanům, kde při- 

 chází pásmo X. ve styk s Permským útvarem. Proti Dubanům přejde 

 rozsedlina dislokační do koryta Oharky, avšak jen na krátko, neboť 

 pod hradem Šebínem vniká opět do Oharecké stráně, nabývá opět 

 svého původního směru S V — JZ a jde nad Livousy a Strádonicemi 

 do Slavětína (viz Slavětínská rozsedlina na obr. 28.), pak Pod Biti- 



2 ) Čísla obrazců a profilů zde uvedených vztahují se na ona, jež uveřejnil 

 jsem ve svých pojednáních o útvaru křidovém v Poohří. 



3 ) Zahálka: Geotektonika křídového útvaru v okolí Řípu. Věstník Král. 

 Čes. Spol. Nauk. 1893, 2, 3 str. 



