4 XXXIX. Jaroslav J. Jahn: 



Paradoxidová břidlice od Lohoviček až k Slapské hájovně je 

 v poměru k paradoxidová břidle Skrejskéko a Tejřovického kambria 

 chudá zkamenělinami. I v Skrejském, ano i v Mlečickém obvodu 

 středního kambria vyskytují se podobně jako v Tejřovickém kambriu 

 vložky a apofysy vyvřelých hornin, jakož i vložky pískovců. Mnoho- 

 násobné, rozmanité a rychlé střídání faciès v oboru středního kambria 

 pozorovati lze však pouze v obvodu Tejřovickém ; v kambrických 

 vrstvách dále na JZ. scházejí pískovcové vrstvy s hojným Ellipso- 

 cephalus Germari, jaké jsou v obvodu Tejřovickém „Pod trním", 

 vrstvy červenavé břidly s mladými trilobity, jako u Tejřovic „Pod 

 hruškou" i vrstvy polymiktického, hrubozrného slepence s trilobity, 

 jaký tvoří na místě „Pod chvojinami" nejvyšší stupen Tejřovického 

 kambria. V krajině na JZ od Tejřovického kambria zhusta odříznuta 

 jest přímo paradoxidová břidla vyvřelými horninami horského pásma 

 Kři voklátsko-Roky canského . 



Loňského roku poprvé mohl jsem věnovati větší pozornost hor- 

 skému pásmu Rokycansko-Křivoklátskému, tvořícímu patro (Hangendes) 

 kambrického pásma našeho. Provedl jsem několik podrobných profilů 

 příčných tímto horským pásmem, při čemž jsem nasbíral velmi mnoho 

 zajímavých vyvřelých hornin a konal četná tektonická pozorování. 



Tektonické poměry Lohovicko-Skrejsko-Tejřovického pásma kam- 

 brického ukázaly se dle loňských výzkumů dosti složitými. Pásmo 

 řečené prostoupeno jest mnohými, ponejvíce rovnoběžnými puklinami 

 příčnými, podél nichž často vyvřely eruptivné horniny, jimiž byly 

 kambrické vrstvy z původního uložení vyšinuty. Mimo to seznal jsem 

 loni v našem kambrickém pásmu četná vržení a j. dislokace menších 

 rozměrů; vrstvy středního kambria shledal jsem na několika místech 

 silně zborcený a zprohýbány. 



Na SV. od Kouřimecké myslivny mizí kambrické vrstvy záhy 

 mezi vyvřelými horninami horského pásma Rokycansko-Křitoklátského, 

 zaujímajíce u myslivny jmenované jen úzký pruh. Na levý břeh Be- 

 rounky (k Nezabudicům) kambrium už více nepřestupuje. 



V příčině tektonické velmi zajímavým jest synklinálně uložený 

 kambrický ostrůvek uprostřed vyvřelých hornin poblíž Šlovic (na již. 

 svahu Milce), tudíž v podkladu vlastního pásma kambrického. Neméně 

 zajímavými jsou v příčině této dislokované vrstvy středního kambria 

 v podkladu zpodnokambrických vrstev Kamenných hůrek. 



V příčině palaeontologické přinesly loňské výzkumy mé velice 

 bohatou kořist, z níž vyniká zvláště značný počet nových druhů tri- 

 lobitů, ramenonožců, plžů, ostnokožců a j. ze zpodního kambria. I ve 



