14 XXXIX. Jaroslav J. Jahn : 



menělin nabýti. Seznamy z obou míst, jako doplňky k seznamům 

 mnou již uveřejněným, uvedu v pozdější své práci o této krajině. 

 Podotýkám ještě, že vrstvy paradoxidové břidly „Na čihátku" (směr 

 vrstev jejich JV.— SZ., hod. 21, sklon na SV. pod 17°) leží přímo 

 na buližníku. Zpodního kambria tu není. 



Již. od Podmockého mlýna lze sledovati hořejší hranici kambri- 

 ckých vrstev: paradoxidová břidlice odříznuta jest zde vyvřelými 

 horninami Rokycansko-Křivoklátského pásma horského (stejné druhy 

 hornin jako v patru Tejřovického kambria). Svrchní hrubozrný, poly- 

 miktický slepenec, jenž tvoří nejvyšší stupeň Tejřovického kambria, 

 schází zde úplně. 



Vrstvy kambrické v okolí Podmockého mlýna směřují k vrchu 

 Dubinky jjz. od Skrej. Pokračování směru jich jest však přerušeno 

 dislokační čárou (puklinou příčnou), dle níž vy vřely eruptivní horniny, 

 vytvořující nejen vrch Dubinky, ale i skály po obou březích Zbirov- 

 ského potoka od silnice až ke côte 263. Vrstvy kambrické sev. od 

 této dislokační čáry pošinuty jsou spolu značný kus na SZ. Zmíněná 

 puklina jde přes vršek 379 (sev. od Slapské hájovny) a côty 374 

 a 409 směrem JV.— SZ. 



Na SV. od této dislokační čáry vystupuje kambrium poprvé opět 

 na levém břehu potoka Zbirovského sev. od côty 409 (sv. od Bučin- 

 ského revíru.) Jsou to zde světlé, Třemošenské slepence a pískovce 

 zpodního kambria, uložené na lyclitu, vycházejícím v bučinských lesích 

 na četných místech na den. Tyto vrstvy zpodního kambria jdou dále 

 v pokračování směru svého (JZ. — SV.) až k patě levé (západní) po- 

 břežní stráně potoka Zbirovského a přestupují v dalším pokračování 

 směru svého na druhý břeh potoka, kdež pěkně otevřeny jsou 

 u Slapnického mlýna. 



Uvedl jsem již v práci své, svrchu zmíněné, podrobný sled 

 vrstev zpodního kambria v profilu od Slapnického mlýna k Dlouhé 

 hoře : na černý drobový pískovec, proniklý vyvřelými horninami (prae- 

 kambrium), následuje Třernošenšký slepenec s lóžemi buližníku (zpodní 

 kambrium), otevřený v lomě u Slapnického mlýna; na to následuje 

 opět týž černý drobový pískovec, dále pískovec křemenuý, načež 

 opakuje se zpodní kambrium (podobně jako u Podmockého mlýna — 

 viz výše), na němž uloženo jest kambrium střední na Dlouhé hoře. 



V práci zmíněné popsal jsem zevrubně vrstvy Třemošenského 

 slepence, otevřené v lomu u jezu u Slapnického mlýna. Loňského 

 roku lámalo se mnoho kamene v lomě tom a tu shledal jsem, 

 navštíviv místo ono, tvářnost lomu úplně změněnu. V patře lavic 



