Kambrium mezi Lohovicemi a Tejřovicemi. 15 



slepence Třemošenského odlámáno bylo mnoho kamene, skály obnažené 

 vykazovaly následující sled vrstev: nejzpodněji světlý, homomiktický, 

 velmi tvrdý a pevný, z části červenavě zbarvený, jemno- až hrubo- 

 zrný, křemenitý slepenec (s lóžemi buližníku), jehož uložení porušeno 

 jest několika (asi 4) vrženími (vrstvy slepence tohoto mají směr 

 JJZ.— SSV. (h. 13) a sklon na VJV. pod 60°); na tomto typickém 

 Třemošenském slepenci spočívá souvrství tmavého, polymiktického, 

 rovněž velmi tvrdého a pevného, ponejvíce jemnozrného slepence 

 (shodného s oním ze zpodního kambria u Lohoviček a od Podmockého 

 mlýna), přecházejícího ponenáhlu v tmavý, rezavý, jemnozrný pískovec 

 drobový s vložkami břidličnatých lupků (tytéž lupky jako na Ka- 

 menných hůrkách). Tyto vrstvy tmavých hornin tvoří pouze vložku 

 ve světlém slepenci Třemošenském, spočívat na nich opětně světlý 

 slepenec Třemošenský (jako na Milci — viz níže). 



Vylíčení podrobností velmi složitých poměrů uložení zdejších 

 vrstev zpodního kambria ponechávám si pro příští podrobnou práci 

 o krajině této. Tamže vzpomenu též podrobněji nových nálezů svých 

 v podkladu zpodního kambria v tomto profilu. 



Pro dnešek přestávám na zprávě, že ve zmíněném souvrství 

 tmavých slepenců a pískovců zpodního kambria u Slapnického mlýna 

 nalézá se ohromné množství zkamenělin, shodných s oněmi u Lohovic, 

 Lohoviček a na Kamenných hůrkách u Tejřovic. Vedle nesčetných 

 Orthis (Kuthani Pomp., řidčeji O. perpasta Pomp. s varietami, 

 Pompeckjm popsanými), jež tu pravé lumachelly tvoří, jsou to hojní 

 trilobiti (nejhojnější Ellipsocephalus vetustus Pomp.), Stenotheca 

 a nová cystidea. Zkameněliny tyto jsou tu ještě hojnější než u Lohovic, 

 vedle Milce u Tejřovic jest to nejbohatší naleziště zkamenělin v celém 

 obvodu našeho zpodního kambria. 



Podotýkám, že tytéž zkameněliny nacházejí se též v levé (záp.) 

 pobřežní stráni potoka Zbirovského proti Slapnickému mlýnu, přímé 

 pokračování to vrstev právě popsaných (jv. od Čilé). 



Na onom místě směrem k Dlouhé hoře, kde — jak jsem pravil — 

 horniny zpodního kambria se opakují, nenašel jsem těchto tmavých 

 hornin ani zkamenělin. 



Střední kambrium Dlouhé hory popsal jsem zevrubně již ve 

 zmíněné práci své. Dokládám ještě, že táž deskovitá paradoxidová 

 břidla, jako na Dlouhé hoře, vychází i dole v údolí, hlavně v březích 

 a v korytě Zbirovského potoka, na četných místech na den. 



Loňského roku věnoval jsem tu hlavně pozornost vrstvám 

 nad mnou popsanou hnědou, písčitou, hojné zkameněliny obsahující 



