16 XXXIX. Jaroslav J. Jahn : 



břidlicí na vrcholu Dlouhé hory. A tu v prvé řadě zasluhuje zmínky 

 velice jemnozrná, světle šedozelená břidlice 10 ), otevřená v úvoze 

 cesty od Skrej k Slapům nad Dlouhou horou, a v sousedních polích 

 vých. B (Zbirover Ä), již. y (Slapnic«/), sev. P (JPřiskřice B). 

 Břidlice tato obsahuje velice mnoho zkamenělin, hlavně malé exem- 

 pláře trilobitů, jež jmenovitě uvedu v příští práci své. Připomínám 

 dále, že v paradoxidové břidlici mezi Dlouhou horou a vrškem 401 

 nalézají se lože vyvřelých hornin. 



Paradoxidová břidlice jest i zde v obvodu jižně od Skrej od- 

 říznuta v patře vyvřelými horninami Eokycansko - Křivoklátského 

 pásma horského. Sledoval jsem v obvodu tomto hranici mezi středním 

 kambriem a zmíněnými horninami eruptivnými i mohu dnes s určitostí 

 tvrditi, že tu úplně schází svrchní polymiktický, hrubozrný slepenec, 

 nejsvrchnější to člen vrstevní Tejřovického kambria. 



Některých nových nálezů v profilu od Luhu až k místu proti 

 Šlovicům (pravý břeh Berounky) vzpomenu ve své příští práci o kra- 

 jině zdejší. 



Na tomto místě oznamuji ještě, že jsem loni studoval podrobně 

 sled vrstev na sz. svahu hory Vosníku (na pravém břehu Berounky), 

 jež jsou pokračováním Tejřovického kambria. A tu našel jsem sku- 

 tečně směrem od Luhu k Oupoři nad felsitickým porfyritem tutéž 

 červenavou, jemnozrnou břidlu s četnými mladými trilobity, která 

 na levém břehu, na místě zvaném „Pod hruškou", tak bohatou zvířenu 

 poskytnula. Zpráva dělníka mého, v práci mé uvedená, potvrdila se 

 tedy. Nad touto břidlou následuje tu jako na levém břehu Berounky 

 hrubozrný, polymiktický slepenec ve střídání s pískovcem a břidlou. 

 Jest to jediné místo na pravém břehu Berounky, kde tento nejvyšší 

 stupeň Tejřovického kambria jest vyvinut, ve vlastním okolí Skrej 

 i dále na JZ. schází úplně. 



Tento nejvyšší stupeň středního kambria odříznut jest na sz. 

 svahu Vosníku vyvřelými horninami horského pásma Křivoklátsko- 

 Kokycanského, o nichž již ve zmíněné práci mé řeč byla. Podotýkám 

 ještě jen, že jsem loni našel osamocený ostrůvek paradoxidové břidly 

 uprostřed tohoto eruptivního kamení na záp. svahu vrchu 305, sev. 

 od zřícenin hradu Tejřova. 



lu ) Táž světle šedozelená břidla vychází na denní sv. od kostela Skrejského 

 v zářezu cesty, ze Skrej k Luhu vedoucí (jz. 316) a na Tejřovické straně jv. 

 311, na místě, kde podruhé stoupá cesta, od Luhu k Tejřovicům vedoucí. 



