18 XXXIX. Jaroslav J. Jahn: 



kami černých drobových pískovců, prostoupená vyvřelými horninami 

 (mezi jiným i lyditem). I za Ryzkovým mlýnem na západ vyniká 

 všude na den břidla azoická s buližníkem. Vrstvy této břidly směřují 

 od JZ. na SV. (hod. 16—17), zapadajíce na JV. pod 85° (až i kolmo 

 stojíce). 



Kambrické vrstvy, jež jsme právě popsali na již. patě Milce, 

 táhnou se přes celý již. svah Milce až k vrcholu hory. Velmi pěkně 

 otevřeny zastihneme je asi v třetině výšky stráně. Míním cestu, ve- 

 doucí po již. svahu Milce směrem Z.— V., přibližně mezi côtami 322 

 a 330 (rovnoběžně s vrstevnicemi hory). Kráčejíce od Šlovic, zastihneme 

 tu nejprve azoickou břidlu stupně B s mohutnými lóžemi různých 

 eruptivných hornin. Již. od písmene i (Milec W.) na mappě 1 : 25000 

 přicházíme na první vrstvy zpodního kambria, směřující od JZ. na 

 SV. (h. 14 -15) a zapadající pod 72° na JV. Jest to pokračování 

 týchž vrstev v záp. křídle svrchu zmíněné synklinály při patě téhož 

 již. svahu Milce. Vrstvy zpodního kambria tvořeny tu jsou týmiž 

 světlými slepenci a pískovci jako na Kamenných hůrkách, ani lupko- 

 vitých vložek mezi lavicemi slepence a pískovce neschází zde. V měk- 

 kém, drobovém pískovci n ) našel jsem tu pěkně zachovalou hlavičku 

 trilobita Ellipsocephalus vetustus Pomp. Pásmo kambria zpodního 

 dosahuje zde při zmíněné cestě mocnosti asi 15 m. Na ně následuje 

 pásmo paradoxidových břidlic s týmž směrem a sklonem vrstev, než 

 v menší mocnosti, jež jest přerušeno vyvřelými horninami. V dalším 

 pokračování sledu vrstev zastihneme jjz. od písmene č (Milec W.) 

 opět slepence Třemošenské, jichž vrstvy směřuji od JV. na SZ., za- 

 padajíce na JZ. Máme zde tedy opět synklinální uložení vrstev jako 

 při patě hory. V dalším pokračování na východ sledují tytéž vyvřelé 

 horniny jako na patě hory, mezi nimiž význačný labradorový porfyrit 

 dvakrát se objevuje. Na postranním hřebenu hory u côty 330 přijdeme 

 opětně k Třemošenském slepenci, nejspodnějšímu to členu vrstevnímu 

 pravidelného profilu Tejřovickým kambriem. 



Jsou tedy synklinálně uložené kambrické vrstvy na již. svahu 

 Milce osamoceným ostrůvkem kambrickým uprostřed vyvřelých hornin, 

 tvořících základ vlastního pravidelného souvrství Tejřovického 

 kambria. 



Na vých. svahu Milce (sv. W — Milec W.) v pokračování směru 



n ) V pískovci tomto objevují se tu místy kulovité, koncentricky vrstevnaté 

 shluky hnědelovitého pískovce: vrstva hnědele střídá se s vrstvou žlutohnědého, 

 jemnozrného pískovce. 



