Kambrium mezi Lohovicemi a Tejřovicemi. \Q 



zpodnokambrických vrstev Kamenných hůrek objevil jsem loni velice 

 bohaté ložisko zkamenělin zpodního kambria. Naleziště toto nalézá se 

 v zářezu cesty, vedoucí po vých. svahu Milce směrem JJV. — SSZ, 

 Nad lavicemi typického, hrubozrného Třemošenského slepence leží tu 

 souvrství jemnozrných hornin, obsahujících hojné zkameněliny. Jsou 

 to tvrdý, křemencovitý, světlý i měkký slepenec a pískovec, drobový 

 pískovec světlý (= Kamenná hůrka), mimo to však i jemnozrný, 

 tvrdý pískovec tmavý s krásně žlutými zkamenělinami (= Slapnický 

 mlýn). Posledně jmenované horniny leží tu zřetelně na prvých. V obou 

 převládá Orthis Kuthani Pomp., mimo ni jest tu ale takové množství 

 zbytků trilobitů, jako na žádném jiném nalezišti našeho zpodního kam- 

 bria. Výčet jich mohu provésti, až přítel Pompeckj zakončí svá bádání 

 palaeontologická na mém loni nasbíraném materiálu. Připomínám pouze, 

 že i zde zastoupeny jsou tytéž druhy jako na Kamenných hůrkách, 

 u Slapnického mlýna, u Lohoviček a Lohovic, ovšem v nepoměrně 

 větším množství jedinců. Mimo to našel jsem tu řadu forem, jež jsem 

 dosud na žádném jiném stanovisku nepozoroval. Zkameněliny jsou 

 vesměs velmi dobře zachovány. 



Na sever i na jih od zmíněných právě vrstev zpodního kambria 

 následují horniny vy vřelé. Severní svah (i vrchol) Milce pak zaujímají 

 opět mohutné vrstvy slepence Třemošenského. 



Z líčení tímto zakončeného vysvítá, jak složitá jest tektonika 

 hory Milce, jež na dosavadních mappách geologických označena byla 

 prostě jako „diabas a afanit", mimo východní výběžek hory, jehož 

 geologickou stavbu jsem ve své uvedené již práci o této krajině 

 zevrubně popsal. 



Připojuji tu ještě dodatky k popisu profilu „Kamenná hůrka — 

 Pod trním" ve své svrchu uvedené práci. 



Započal jsem profil tento místem, na němž pod vrstvami zpod- 

 ního kambria vystupuje na den azoická břidla (étage B) v údolí po- 

 toka Karáskova pod Kamennými hůrkami. Studuje profily tento, kráčel 

 jsem vždy až k této azoické břidle, dostihnuv tak podkladu kambria. 

 Dále na SSZ. jsem se nepouštěl, domnívaje se, že následuje ve směru 

 tom stále jen totéž praekambrium, což i dosavadní mappy geologické 

 krajiny této potvrzovaly. Zanášeje se hlavně s podrobným studiem 

 profilů ve vlastním kambriu, nepouštěl jsem se dále do praekambria. 



Naleznuv však roku loňského onen právě popsaný, neočekávaný 

 ostrůvek kambrický v praekambriu na Milci, pustil jsem se i ve směru 

 ssz. od Kamenných hůrek dále do praekambria. A tu shledal jsem tyto 

 složité poměry tektonické: 



2* 



