20 XXXIX. Jaroslav J. Jahn : 



Vrstvy zpodního kambria na Kamenných hůrkách spočívají na 

 vyvřelých horninách, jež v mé dotčené práci zevrubně vyčteny jsou. 

 Pod nimi dole v údolí Karáskova potoka vyniká na den azoická břidla, 

 jejíž vrstvy vykazují směr JV.— SZ. (hod. 21) a sklon na SV. pod 

 45 — 50°. V levém pobřežním svahu téhož údolí následují však pod 

 vyvřelými horninami, právě vzpomenutými, mohutné vrstvy polymik- 

 tického slepence tmavého, hrubozrného ve střídání s břidlou a pí- 

 skovcem, tedy totéž pásmo, jež tvoří nejzpodnější člen vrstevní střed- 

 ního kambria. Směr a sklon vrstev těchto slepenců nebylo mi lze 

 změřiti, jsouť na povrchu vrstvy tyto zvětrány a rozpadány. Dále na 

 SSZ. následuje na toto pásmo dcskovitá břidla paradoxidová s hojnými 

 zkamenělinami (na př. Trochocystites bohemicus Barr., Paradoxides 

 spinosus Boeck sp., Conocoryphe coronata Barr. sp.). Vrstvy její mají 

 na počátku směr S. — J. a sklon na V. pod 29°, dále na SSZ. směr 

 SSV.-JJZ. (h. 13) a sklon na VJV. pod 20°. Tato paradoxidová 

 břidla vyniká zde na den ve dvou rokličkách ssz. od Kamenných 

 hůrek (již. f 367, záp. T nadpisu Tejřovic). Místo ono zove se „Pastviště". 

 Pod břidlou následuje tmavý, polymiktický slepenec a konečně na cesté 

 vých. 380 lydit a azoická břidla, pod diluviální hlínou se ztrácející. 

 V údolí potoka Karáskova vyniká mezi tím i dále na SSZ. azoická 

 břidla na den, majíc z počátku (u oněch dvou rokliček) směr ZSZ. — VJV. 

 (h. 20) a sklon SSV. pod 50°, dále pak (záp. od oněch rokliček) 

 směr VSV.— ZJZ. (h. 17) a sklon na SSZ. pod 22°. Na západ odtud 

 směrem ke Karáskovu mlýnu následují na to vyvřelé horniny, mezi 

 nimi i lydit. 



Tyto spletité poměry tektonické stanou se srozumitelnými, až 

 v příští své práci o této krajině objasním je příslušnými profily a geo- 

 logickou roappou tohoto terrainu. Nyní toliko připomínám, že jest nám 

 tu ssz. od Kamenných hůrek činiti se dvěma rovnoběžnými pu- 

 klinami, z nichž jedna měla za následek pošinutí středního kambria 

 v základ kambria zpodního, druhá vyniknutí břidlic azoických 

 na den. 



K témuž profilu „Kamenná hůrka — Pod trním" dodávám ještě, 

 že i na Kamenných hůrkách podobně jako na Milci, u Slapnice a u 

 Podmockého mlýna zpodní kambrium se opakuje t. j., že pásmo Tře- 

 mošenských slepenců rozerváno jest tu vy vřelými horninami (dislokace) 

 ve dvě části. Zkameněliny přicházejí pouze v části severní. 



Velice složité poměry tektonické studoval jsem loni v rokli 

 pod Tejřovicemi, směrem ke Kamenným hůrkám vedoucí. Mimo zře- 

 telnou dislokační čáru (puklina příčná), jejímuž směru směr rokle 



