Kambrium mezi Lohovicemi a Tejřovicemi. 2 i 



této odpovídá, máme tu činiti i s několika vrženími, z nichž jedno 

 dokonce i azoickou břidlu na den vyneslo (viz vzpomenutou práci 

 moji předloňskou). Vrstvy kambrické v rokli této i v obou záp. vý- 

 běžcích jejich jsou mnohonásobně, místy velmi silně zprohýbány, 

 tlakem i působením sousedních vyvřelých hornin změněny. Poměry 

 tyto hodlám podrobně popsati rovněž teprv v příští práci své o kra- 

 jině této, až budu moci provázeti výklady své geologickou mappou a 

 profily. 



Od míst „Pod hruškou" a „Pod chvojinami" již. od Tejřovic 

 směřují veškeré kambrické vrstvy přímo k vesnici Tejřovicum. Na již. 

 konci vesnice odříznuty jsou však náhle vy vřelými horninami — ona 

 svrchu vzpomenutá příční puklina se směrem SSZ. — JJV., odpovídající 

 rokli pod Tejřovicemi — vesnice Tejřovice stojí na samých- vy vřelých 

 horninách. Teprv sev. od vesnice, na příkrém severových. srázu Studené 

 hory do údolí Berounky (vých. a v nadpisu Studená hora) objevují 

 se opět kambrické horniny: tmavý, polymiktický slepenec lavicovitý 

 ve střídání s břidlou a pískovcem s normálným směrem (JZ. — SV.) 

 a sklonem (JV.) vrstev. Následuje dále na SZ. tmavo modrošedá, 

 pěkně vrstevnatá břidla, tvořící skalky, sahající až do koryta Berounky. 

 Zkamenělin obsahuje břidla tato jen málo, za to však výborně za- 

 chovalých. Následuje opět tmavý, polymiktický slepenec, jímž jz. od 

 rybárny Kouřimecké (jzz. W na mappě 1 : 25000, t. j. Wiese) souvrství 

 kambrické končí. Směr a sklon vrstev stále týž. Následuje azoická břidla, 

 jejíž vrstvy směřují od JV. k SZ., zapadajíce na JZ. (tudíž zřetelná diskor- 

 dance mezi kambriem a praekambriem), na to u přívozu Kouřimeckého 

 afanity, a dále na sever opět azoická břidla a lydit. Celé kambrium 

 omezeno jest tu tedy pouze na neznačně široké pásmo břidlic s vlož- 

 kami pískovcovými a polymiktických slepenců ve střídání v břidlou 

 a pískovci, zpodní kambrium zde rozhodně schází. Celé souvrství kam- 

 brické pošinuto jest zde vzhledem ku kambriu již. od Tejřovic na 

 SZ. (puklinou příčnou), vzpomenutá nepatrná mocnost souvrství onoho 

 způsobena jest dislokačními čarami (dvě další pukliny). 



O pravdivosti výroku tohoto poučují nás poměry uložení kam- 

 brických vrstev v záp. polovině Studené hory, kde vrstvy tyto dosahují 

 značné mocnosti, jsouce mimo to přímým pokračováním vrstev kam- 

 brického obvodu již. od Tejřovic. 



Uvedl jsem již ve své svrchu vzpomenuté práci některé zkame- 

 něliny z paradoxidové břidlice Studené hory, mezi nimi vzácný Mi- 

 trocystites (?) nov. spec. Loňského roku sledoval jsem podrobněji 



