22 XXXIX. Jaroslav J. Jahn: 



vrstvy kambrické na Studené hoře (mluvím o záp. polovici hory) a tu 

 seznal jsem poměry následující : 



Paradoxidová břidla, dislokovaná v rokličkách sz. od Kamen- 

 ných hůrek (Pastviště), pokračuje ve směru vrstev svých dále na SV. 

 až na Studenou horu. Zastihneme ji v cestě jv. f 367 (záp. 383), 

 kde vrstvy její směřují od ZJZ. na VSV. (hod. 17), zapadajíce na 

 JJV. pod úhlem 50°, dále na SV. směřují k hod. 15, zapadajíce na 

 JV. pod 20°. Sev. „h" (Studená Ziora) vychází ve vozové cestě na den 

 polymiktický slepenec hrubozrný ve střídání s pískovcem, jenž obsa- 

 huje četné zbytky Paradoxides spinosus Boeck sp. a nejspíše i j. 

 trilobitů. Sev. „á" (Studená hora) vychází na den v olesněné stráni 

 tmavě modrošedá paradoxidová břidla ve značné mocnosti. Zde na- 

 lezeny byly zmíněné již Mitrocystites (?) n. sp., zde našel jsem i loni 

 mnoho zkamenělin, význačných pro paradoxidovou břidlici. Tmavý 

 slepenec a pískovec (poslední s mnohými úlomky břidly) s vložkami 

 břidly vycházejí na den v lese sev. „kopec" (Tejřovský kopec). Jemno- 

 zrnéjší slepenec a pískovec obsahují tu přečetné zbytky trilobitů. 



Sahá zde na Studené hoře tedy kambrium od místa sev. f 367 

 (sev. „kopec", vých. 410) až téměř k Berounce. Vrstvy jeho směřují 

 normálně na SV. Kdežto však jv. svah údolí, probíhajícího mezi 

 Studenou horou a Písařovým vrchem, sestává z vrstev kambrických, 

 tvořen jest Písařův vrch horninami vyvřelými. Máme tu tedy opětně 

 dislokační čáru, dle níž utínají vyvřelé horniny vrstvy kambrické. 

 Bále na S V. nenajdeme na levém břehu Berounky více již žádných 

 kambrických hornin, další pokračování Tejřovického kambria ve směru 

 SV. nalézá se na pravém břehu Berounky u Kouřimecké rybárny. 



Dříve popsané vrstvy kambrické na sv. srázu Studené hory 

 přestupují bez porušení směru svého na pravý břeh Berounky. Para- 

 doxidová břidla vychází na den v polích nad rybárnou Kouřimeckou, 

 obsahujíc tu četné «. nezřetelné) Orthis (cf. Romingeri Barr.). Jest to de- 

 sko vitá, pevná, šedozelená břidla, obsahující vložky hrubo- i jemno- 

 zrného pískovce. Bii diu tuto sledovati lze dále v lese až k místu 

 záp. od Kouřimecké myslivny (vých. 302, sev. „árna" — Rybárna). 

 Zde ve skalách u prostřed lesa naposled ve směru na S V. zastihneme vy- 

 cházeti na den vrstvy kambrické: hrubozrný, polymiktický slepenec 

 tmavý, přecházející v jemnozrný pískovec se zřetelnými zbytky Pa- 

 radoxides spinosus Boeck sp. a články z cystideí, střídající se s pa- 

 radoxidovou břidlou, jež tu sama, bez vložek slepenců a pískovců, 

 mocnosti as i 2 m dosahuje. Polymiktický slepenec vychází tu na den 

 v silných lavicích, místy je červeně zbarven. Pod vrstvami těmito 



