14 XL Vlil. Čeněk Zahálka: 



tvoři mocné stolice. Hluboko pod povrchem, zvláště tam, kde kryty 

 jsou vrstvami vodu nadržujícími, tvoří hranoly několik metrů mocné. 

 Hranoly ty tvoří se četnými trhlinami a rozsedlinami jdoucími kolmo 

 ku vrstevnatosti. Jich stěny bývají potaženy vodnatým kysličníkem 

 železitým a blíže nich bývá hornina v mírném stavu zvětrání a světlejší 

 barvy. Čím dále od těchto stěn do vnitř hranolu, tím pevnější, tvrdší 

 a tmavší (modřejší) je hornina. Spodní vrstvy pásma IV. nabývají 

 u Mal nic poněkud podobu kvádrovitou, nevystupují však ještě v pra- 

 vých kvádrech jako pískovce pásma I. zdejšího kraje. 



Vápenec tvoří ve vrstvách pásma IV. koule (boule, hroudy). 

 Jsou-li ojedinělé, lze je dobře rozpoznati, jak v čerstvém lomu, kde 

 bývají tmavší (do modra) než okolní hornina, tak zvláště na povrchu, 

 kde jejich kulovitý tvar je nápadný. Takové koule ojedinělé, dále od 

 sebe vzdálené udržují se v poloze dle vrstevnatosti. Často se vytratí 

 úplně a zase jiné v jiném horizontu vyšším neb nižším se objeví 

 právě tak jako v okuli Řipu. Tam, kde je koulí hojné pohromadě, 

 takže splývá již jedna s druhou, tam tvoří pevnou lavici. 



Vrstvy pásma IV. jsou následkem dislokac skloněné, od sebe 

 odtržené a přehozené. 



Sklon obnáší vždy několik stupňů, tak že jej lze kompasem 

 měřiti. Nejsou ovšem plochy vrstevnatosti vždy rovné, aby se dal 

 všude sklon přesně na stupeň určiti. Uvedeni tudíž v následujícím 

 průměrný sklon vrstev na různých stanoviskách pásma IV. K tomu 

 připojme směr hlavních rozsedlin. 



1. U Slavětína nad kaplí P. Marie (obr. 28). bude sklon pásma IV. 

 větší než 2' J ku SZ., a to proto, poněvadž ve směru od J. k S. za- 

 padají vrstvy pod úhlem 2°, kterýžto směr není směr sklonu, nýbrž 

 vedlejšího spádu. 



2. V Čenčicích a sice v lomu JZ. od kostela (obr. 30. prof. 49.) 

 je sklon 5° ve směru 22 h 10" ku SZ. Jedny rozsedliny jdou v témž 

 směru 22' 1 10" ku SZ. a jsou svislé, druhé jdou k nim kolmo i kolmo 

 k vrstevnatosti. směrem od JZ. ku SV. (16 /£ JZj. 



3. Východně Loun v úvozu Pšánské cesty, na křižovatce s dráhou 

 (obr. 31. prof. 50.) jest sklon ve směru SZ. větší než 3", což z toho 

 soudím, že v břehu tohoto úvozu ve směru 20 A 7" ku SZ. zapadají 

 vrstvy při 3° (to je vedlejší spád). Hlavní rozsedliny mají směr dvojí, 

 jedny jdou ku 4 h 5" SV., druhé ku 2-3'' 13° SZ. 



Na rozcestí uvedené Pšánské cesty a Zlodějské cesty je sklon 5" 

 ku 23'' SZ. 



4. V lomu u Čtrnácti Pomocníku při Z. konci Loun (prof. 54.) 



