Pásmo IY, — Dřinovské — křídového útvaru v Poohří. 15 



zapadají vrstvy ve stěně lomu ku l k SV. při 2° až 5°. Sklon bude 

 větší a směřovati bude ku SZ. 



5. V úvozu cesty nad Zastávkou „Louny niesto 1 ' (obr. 32. prof. 51.) 

 zapadaly vrstvy v břehu cesty, jenž měl směr l h 3° ku SV., při 5° 43'. 



6. Pod Bílými Horkami mezi Louny a Marnicemi (obr. 33. 

 prof. 55. A, B, C.) byl sklon vrstev až 10" ku 2í) fí 5° SZ. Hlavní 

 rozsedliuy směřovaly ku i h 10° SV. a ku 20* 5° SZ. 



7. V obci Malnicích zapadají vrstvy při 5" ve směru 20 /! 10° SZ. 



8. U Marnic, při cestě do Skály za kaplí Sv. Jana je sklon 5° 

 ku 21* 4" SZ. Hlavní rozsedlíny v témž směru a kolmo k nim. 



9. U Malaie, v úvozu cesty do Skály (prof. 70.) je sklon 5" 

 ku 21" SZ. Hlavní rozsedliny v témž směru a kolmo k nim. 



10. V Málnické skále (prof. 31.) je sklon 10° ku 22* SZ. 



11. U Malnic, v cestě do Lipence, za kaplí Sv. Jana je*sklon 10° 

 ku 21* SZ. 



12. Mezi Malnicemi a Hasínem po pravě straně Mai uše prof. 65. 

 obr. 35.' je sklon 20" ku SZ. 



13. V úvozu cesty 400 m na V. od Hasína (prof, 61.) mají 

 vrstvy sklon 10" ku 21* SZ. 



14. Sklon vrstev mezi Hasínem a Lipencem v pravé stráni Ma- 

 ruše (prof. 60. obr. 13.) obnáší 10" ku 21* SZ. 



15. Podobně skloňují se vrstvy pásma IV. ku SZ. ve hřbetu 

 Lipenecko-Zeměchskéin. 



Po levé straně Oharky nalézáme tyto sklony : 



16. Ü Dolního mlýna blíže Břvan (prof. 76.) zapadají vrstvy 

 ve stěně průřezu dráhy při 4" ku 20 7 ' 5° SZ. (To není asi sklon.) 



17. U Trinskmiihle blíže Břvan (prof. 75. obr. 50.) zapadají 

 vrstvy ve břehu při 4' J ku JJV. 



18. V Břvanech, v úvozu Lenešické cesty (prof. 77.) je sklon 

 10" až 20° ku 21* 5° SZ. Hlavní rozsedliny jdou ku V' 10" S V. 

 a ku 19 /( 10" SZ. 



Z uvedených měření vychází na jevo, že se skloňují vrstvy 

 pásma IV. obyčejné ku SZ. 



Nahlédneme-li do naší geologické mapy Poohří a do četných 

 profilů tuto vyobrazených (obr. 28 , 32., 34., 40. až 49.), shledáváme, 

 že rozsedliny dislokační, přerušující souvislost našich pásem, mají 

 směr od JZ. ku SV. a právě s tímto směrem je rovnoběžná jedna 

 soustava hlavních rozsedlin v těchto vrstvách. 



Druhá soustava rozsedlin dislokačních, v terainu méně patrná, 

 ku př. u Siavětína (viz tam),- u Malnic. Zeměch aj., má směr od JV. 



