Pásmo IV. — Dřínovské křídového útvaru v Poohří. [9 



Malnieemi a Lipeneem vždy na rozhraní mezi exogyrovým a callia- 

 nassovým pískovcem. V Dumné jest tato lavička na jednom místě 

 bohatá ježovkami, zvlásté Catopygem Albensis. Blízko odtud (profil 63. 

 obr. 24.) má hojně Cyprin. U Lipence má i Modiólu capitata, vý- 

 značnou pro pásmo IV. v okolí Ěipu (Bechlín), Zajímavá lavička tato 

 má své palaeontologické zvláštnosti, ale souhlasí s palaeontologickým 

 rázem pásma IV. Zdá se, že skameněliny z této vrstvy zahrnuli Reuss 

 a Fric mezi skameněliny exogyrového pískovce. Po stránce petrografické 

 je vrstva tato bližší callianassovému pískovci než-li exogyrovému. 



Callianassové souvrství C nazvali jsme tak dle většího množství 

 Callianass bohemie, jež se zvláště objevují na některých stanoviskách 

 mezi Lipeneem a Malnicemi. 



Proberme nyní hlavní naleziska vrstev pásma IV. v Poohří. 



Nižebohy 



Údolím mezi Přestavlky a Nižebohy je naznačena Nižebožská 

 rozsedlina dislokační. 10 ) Po jižní straně rozsedliny neb údolí, na straně 

 ku Přestavlkům, je pásmo III., po severní straně pásmo IV. V lomu 

 Podolského je dolní část pásma IV. přístupna v mocnosti 9"7 m se 

 svými písčitými sliny a křemitými vápenci. Jejich prolil od 190*3 do 

 200 m n. m. popsali jsme již. ir ) Sklon vrstev nelze ani postřehnouti. 

 Od lomu Podolského pokračují vrstvy tyto ve stráni jmenované na 

 západ až ku obci Nižebohám, kde se stráň na vých. okraji obce, při 

 silnici Budyiísko-Roudnické končí. V obci Nižebohách očekávali bychom 

 při silnici v téže výši nadmořské pásmo IV., zatím však shledáváme 

 tam pásmo V., přístupné ve výši od 190 do 200 m n. m. Patrně tu 

 jde podle Budyňské silnice dislokační rozsedlina naznačená ostatně 

 i malou roklí, kterou silnice ta vede (Nižebožská rozsedlina druhá). 



Ve stráni od Nižeboh ku Račanům postupují dále vrstvy pásma 

 V. a vychází na povrch u Nižeboh ve výši od 190 ku 200 m, mezi 

 Nižebohy a Račany od 180 ku 200 m a u Račan asi od 175 ku 200 m 

 n. m. Od 200 m výše, pokrývá je diluvialní štěrk. Je přirozeno, že 

 pod pásmem V. nalezneme pásmo IV. ; tak jest tomu 



10 ) Geotektonika křídového útvaru v okolí Ěipu. Věstník Král Čes. Spol. 

 Nauk. 1893. Str. 2. Obr. 2. »-,. — Geologická mapa Řipské vysočiny. 



") Pásmo IV. v okolí Řipu. Str. 9. Obr. 3. — Nedávno nalezl jsem v lomu 

 tomto a sice ve vrstvě IV. 6. — zvané Drňák — Enoplodytia Leachi. 



•2* 



