o ) 



Pásmo IV. — Dřinovské — křídového útvaru v Po hří. 47 



ř. Pískovec velmi glaukonitický (fasák), šedý do zelena, glaukonitem 

 tmavozeleně tečkovauý. Skvrny vápencové již v něm nenalézáme. Má 

 šupinky muskovitu, je křehký na povrchu a v desky rozpadlý . 14 



e. Pískovec vápnitý glaukonitický" čili pískovec exogyrový, šedobílý, jenž 

 jest vyplněn ve spod v mocnosti 1"2 m exogyrami a tvoří exogyrovou 

 lavici el . . . . 2" 6 



m. Pískovec vápnitý glaukonitický šedý čili magasová lavička 0'ib 



c. Pískovec vápnitý jemně glaukonitický, šedý, křehký, s pevnějšími 

 tmavšími koulemi téhož pískovce. Toto souvrství nazýváme též 

 callianassovým pískovcem . . . . 8*0 



Pásmo III. tvoří základ pásma IV. (viz pásmo III. v Poohří). 



V souvrství c jest: 



Callianassa boheniica Fr. (zř). 



Ve vrstvě m: 



Magas Geinitzii Seklónb. (h.). 

 Rhynchonella plicatilis Sow. 



V lavici el: 



Exogyra columba Sow. (vh). 

 Spongites saxonicus Gein, (zř.) 



V souvrství e vůbec: 



Exogyra columba Sow. (h). 

 Lima multicostata Gein. 



Ve vrstvách ř : 



Protocardium Hillanum Sow. sp. (zř.). 

 Eriphyla lenticularis Goldť. (h). 

 Area subglabra D'Ürb. (vh). 

 Lima multicostata Gein. (h). 



Vrstvy skloňují se tu v příkré stráni při 10° ve směru 21* SZ. 

 (obr. 13.) a čím dále ku mlýnu, tím mladší vrstvy se na předchozí 

 přikládají. 



Reuss 2 '°) nenalezl tu řasákové souvrství, neboť píše : „Bei Lippenz 

 wird er (Exogyrensanästein = IV. e. prof. 60.) vom Plänersandstein 



5 ) Die Kreidegebilde, str. 103. 



