Pásmo IV. — Dřínovské — křídového útvaru v Poohří. 1\ 



Malnice. Pod kapií sv. Trojice. 



Ačkoliv o pásmu V. budeme jednati ve zvláštním článku, přece 

 se již nyní zmíníme o nejspodnějších vrstvách pásma V. při západním 

 okraji Malnic pod kaplí sv. Trojice a pod stodolou č. d. 8. Zde jest 

 v příkopu u cesty odkryto souvrství nejspodnější a pásma Y. aequi- 

 valentní avellanovému souvrství profilu 67. Souvrství toto je čím 

 dále od Loun do Malnic tím písčitější a bohatší glaukonitem, že se 

 v Malnicích samých podobá při povrchním ohledání řasáku. Bližším 

 stopováním tohoto souvrství poznáme však při pásmu V., že se liší 

 od řasáku stratigraficky, petrograficky i palaeontologicky. Prozatím 

 tu udáváme pouhý 



Profil 71. 



Obr. 39, 44. 



Stodola pod č. d. 8. při záp. okraji Malnic. as 210 m n. m. 



5. Slin měkký, šedý poněkud zažloutlý, s tmavšími modravými skvrnami. 



S muskovitcm 3 m 



4. Slin písčitý glaukonitický tmavošedý do modra 3 



3. Slin písčitý glaukonitický v pevnější lavici, prostoupený vá- 

 pencem písčitým glankonitickým. První je šedý do zelena, 

 druhý tmavošedý do modra. Také jsou tu ve slinu vápencové 

 skvrny bělavé a pásky jako po Fukoidech neb Chondritech 0-15 

 ^ 2. Pískovec glaukonitický slinitý šedozelený s tmavšími modra- 

 vými skvrnami měkkého slinu a se šupinkami muskovitu. 



Snadno se rozpadává 0-7 



Pískovec, glaukonitický slinitý šedý s bělavými skvrnami slinu. 



S šupinkami muskovitu. Křehký. Nepevný 05 



Dno příkopu. Pod ním počíná IV. ř. 20535 m n. m. 



Malnice. 



Jižní nejvyšší část Malnic leží na IV. ř. téže vlastnosti co 

 v profilu 70. ale poněkud pevnější. V kanálku silničním pod školou 

 zjištěn byl též pod řasákem exogyrový pískovec IV. e. Sleduj em-li 

 pak vrstvy řasákové IV. ř. po stráních a cestách JV. od Malnic 

 (Lázy) a odtud na SV. po severní stráni hřbetu zvaného vším právem 

 „Pohořelec", až ku Liščí díře a Bílým Horkám, kde jsme již naše 

 pozorování popsali, shledáme, že exogyrový pískovec stává se vždy 

 víc a více podobnější řasáku, až jej více od řasáku nerozeznáme. 

 Také jest možno, že některé spodní části exogyrovéko pískovce, 

 s magasovou lavičkou přechází ve vrstvy, jež jsme v profilu 57. 



