Pásmo IV. Dřínovské — křídového útvaru v Poohří. g9 



vrstvy příslušné spodní části pásma IV. (čili vrstvám stejnodobým 

 s Callianassovými pískovci) za aequivalent řasáku po stránce palae- 

 ontologické. To svědčí nepřímo o tom, že naše spodní vrstvy pásma 

 IV. čili Callianassové pískovce tvoří s vyššími vrstvami pásma IV. 

 jeden celek, jedno pásmo. 



Ve své práci: „Die Gegend zwischen Komotau etc." přisuzuje 

 Reuss (1867) vrstvám: Unterster Quader, Exogyrensandstein, Grün- 

 sandstein, grauer Kalkstein von Čenčic a Plänersandsteinu (str. 25. 

 a 31.) stáří Cenomanských vrstev. Jak známo, ustálil se náhled, po- 

 važovati pouze Perucké a Korycanské vrstvy (pás. I. a II.) co ob- 

 dobu Cenomanu. 



Rominger (1847) popsal vrstvy našeho pásma IV. v okolí Malnic 

 a Lipence s hora dolů jakožto: 



1. Grünsandstein. 



2. Exogyrensandstein. 



3. Část Gelber Bausteinu: Grauer Sandstein von Lippenz. 



My nepočítáme ovšem Grauer Sandstein ku pásmu III. čili ku 

 Gelber Bausteinu, nýbrž přidružujeme jej po stránce petrografické 

 i palaeontologické ku pásmu IV. 



Srovnáním Romingerových vrstev s našimi, obdržíme následující 

 přehled : 



Grünsandstein čili naše IV. ř. 

 Exogyrensandstein čili naše IV. e. 

 Grauer Sandstein čili naše IV. c. 



Sled Romingerových vrstev se tudíž od Reussových celkem ne- 

 liší, avšak Rominger prvý na to poukázal, že Reussův Plänersandstein 

 čili Romingerův Gelber Baustein neleží nad řasákovými vrstvami, 

 nýbrž pod nimi. 



Při porovnání Reussova Grünsandsteinu s Exogyrensandsteinem 

 praví dobře Rominger: „eines geht unmerklich in's andere über, und 

 wenn mann die Aufzählung ihrer Petrefakten von Reuss mit einander 

 vergleichen will, so wird man Mühe haben, eine Muschel zu finden, 

 die nicht in beiden zugleich vorkämme." 



Gümrel (1868) popsal vrstvy našeho pásma IV. v okolí Malnic 

 takto : 



