Pásmo VI. — Dřínovské — křídového útvaru v Poohří. 97 



(Viz Pásmo IV. v ok. Ěipu, str. 21. Obr. 19.) 

 kži { ť a ^ ®* Slinitý a velmi glaukonitický pískovec šedý, větráním zrezaví 

 g"*g I Se shluky bílého vápnitého pískovce glaukoaitického. 



"ř*-S { 6. Velmi písčitý slin glaukonitický s hojnými bílými shluky vápnitého . 

 '■s ^ ! pískovce glaukonirického s hrubými zrny křemene. j ° 



»5 % ' 1. až 5. Šedé písčité sliny glaukoniti- ké s křemitýin vápencem modravým. J 



Z Řipské vysočiny do Perucké (k Slavětínu) se pásmo IV. dosti 

 stejné udržuje. Však při přechodu z vysočiny Perucké do Lounské 

 krabatiny, počíná pásmo IV. pískovcový ráz nabývati. Stanovisko Sla- 

 větínské (prof. 44. a 45.) jest přechodním. Náš profil 46. z Podhráz- 

 ského mlýna svědčí o tom, že se napřed vyšší vrstvy pásma IV. 

 v pískovec velmi glaukonitický proměňovati počínají (jako v Štětí). 

 Od Čenčic pak počínaje (prof. 48.) jsou již všecky vrstvy pásma IV. 

 v pískovce proměněné, v nichž také lavice neb koule modravého vá- 

 pence se objevují jako v okolí Pipu. Později i tyto vápence v pískovec 

 přechází, zejména v krajině Malhické. (Viz profily našeho pásma IV. 

 v Poohří.) S proměnou vrstev pásma IV. v pískovcové facie okolí 

 Loun, Malnic a Břvan pojí se přibývání jehlic spongií a tím místy 

 i porovitost horniny, podobně as jako u pásma III., ale v menší míře. 



Rozdělovati pásmo IV. v Poohří aneb v okolí Ěipu na jiná 

 i' ',sma samostatná nelze. Také nelze přidružiti čásť jeho ku jinému 

 "pásmu. Tvořit pásmo IV. v celém Poohří jako v Ěipském okolí jeden 

 stratigrafický celek, odchylný od pásma III. i od pásma V. 



^~rž^«(£ÍjS^ _ ' 



Mákladem Král. České Společnosti Nauk. — Tiskem dra Ed. Grégra v Praze 1897. 



