2 Lil. Jindřich Lad. Barvíř: 



součástek sousední břidlice do lupku uhelnatého nebo bituminosního, 

 tak i zde máme kolem loží grafitových rulu grafitickou s grafitovými 

 šupinkami a zrnéčky spořejšími, až jen akcessorickými. Pozoruhodno 

 bývá však tu a tam n. př. u Černého Potoku (Schwarzbach) poblíže 

 Krumlova, jak mi bylo sděleno, že od loží a čoček grafitových vybíhají 

 tu a tam žilky grafitové, třeba nevelké, které místem i se kři- 

 žují, což arci jest zjev, jehož mlčením pominouti nelze. 



Přirovnáme-li celkový výskyt grafitu našeho ku výskytu téhož 

 nerostu n. př. v Alpách, kde činí grafit lože a čočky v krystalických 

 břidlicích, ale stáří karbonského, a tudíž jest proměněným uhlím, 

 původu hlavně rostlinného, — mohli bychom per analogiam souditi 

 také o našem grafitu, že jest přeměněným nejstarším uhlím a tudíž 

 i snad zbytkem z nejstarší vegetace naší vlasti. Avšak neklamné 

 zbytky rostlinné struktury nebyly v něm dosud nalezeny, mimo to 

 pak zjev žilek grafitových a časté a nápadné zvětrání ruly grafit 

 obejímající zdálo by se nasvědčovati jinému původu grafitu toho. 



A opravdu již r. 1879. M. Bonnefoy uveřejnil článek v „Annales 

 des Mines",*) kde zmiňuje se o výskytu grafitu v Čechách, na Moravě, 

 v Dolních Kakousích a v Bavořích a srovnáváním dospívá úsudku, 

 že grafit v rule zdejší nebyl původně přítomen, když sama se tvořila, 

 nýbrž že teprve později byl v ní osazen a sice z par, ze hlubin zem- 

 ských vystupujících. Páry ty dle Bonnefoy spůsobily zmizení slídy 

 v rule a osazení grafitu na jejím místě a učinily rulu zároveň drobivou, 

 větrání velmi přístupnou. 



Ku podobnému závěrku došel nedávno i E. Weinschenk, jenž 

 uveřejnil o původu grafitu bavorského a českého článek v letošním 

 „Zeitschrift für praktische Geologie".**) J. Weinschenk soudí, že grafit 

 (bavorský a) jihočeský vnikl do 'ruly teprve později, a povstal nejspíše 

 rozkladem uhlovodíků. Weinschenkovi jest důvodem jednak obyčejně 

 zvětralá povaha ruly kolem ložišt grafitových, jednak i výskyt grafitu 

 v žilách, pak i ten zjev, že také některé masivní horniny, n. př. 

 hrubozrnné syenity bývají místem rozloženy podobně jako rula a im- 

 pregnovány malým množstvím grafitu. 



Není pochyby, že při dnešním stavu otázky bylo by lze dokázati 

 eventualný rostlinný původ grafitu jihočeského toliko nálezem zřetel- 

 ných zbytků rostlinné struktury. 



*) 1. sešit r. 1879. Referát od C. Ernsta v Österr. Zeitschrift für Berg- 

 ii. Hüttenwesen, 1879, &tr. 256 — 258, 271—272. 



**) Bed. Max Kkahmann, Berlin, 1897, pag. 286 — 29:} se 4 vyobr. 



