Několik ukázek z mikroskopické struktury rulovitého grafitu. 3 



Otázka o původu grafitu v rule jihočeské zajímá také mne již 

 od několika let, zejména od té doby, co seznal jsem znamenité vý- 

 sledky četných pokusů C. W. v. Gtjmbela, jemuž podařilo se objeviti 

 pěkné zbytky rostlinné struktury ve mnohém uhlí na př. i v českém 

 a v anthracitu.*j Jen grafit neposkytl mu již methodami jeho struk- 

 tury rostlinné, mně však zdálo se, že spalováním jednoho vzorku dosti 

 kompaktního grafitu od Černého Potoka obdržel jsem přece nějaké 

 známky jakoby po buňkách rostlinných.**) Další pobídkou ke studiu 

 byl mi nález zbytku rostlinné struktury ve výbruse, pořízeném z uhel- 

 natými součástkami bohaté buližníkovité břidlice ze Šárky od villy 

 Zuzánky. I zajel jsem si pak do okolí Černého Potoka, shledával 

 tam charakteristické vzory zejména rulovitého grafitu a z nich pořídil 

 jsem si četné výbrusy. Studiem těchto výbrusů dospěl jsem k úsudku, 

 že v některých jsou pravděpodobně přece zachovány stopy struktury 

 rostlinné. Zvláště charakteristické partie podávám zobrazeny na obr. 7. 

 až 12. 



K tomu nalezl pan horní inženýr K. Cibulka v Černém Potoce 

 v grafické rule tamější sferolity, podobné poněkud sferolitům již od 

 prof. Jana Nep. Woldbicha odtamtud popsaným***) a poslal mi laskavě 

 nález svůj, za nějž tuto vzdávám povinné díky. Ze zásylky jeho pořídil 

 jsem si rovněž několik výbrusů, z nichžto uveřejňuji zde výběr na 

 vyobr. 13. až 17. 



Také pro vznik některých žil grafitových podařilo se mi nalézti 

 malé, ale dobré doklady. V buližníkovité břidlici, bohaté na uhelnaté 

 látky v okolí Závisti (jižně od Prahy) sezHal jsem, že grafit usazuje 

 se na drobných puklinách jakožto výplň, čině tak drobné žilky. Jest 

 to patrně z okolí do puklinek přestěhovaná a zároveň překrystalovaná 

 látka uhelná. Z toho důvodu jest nutno býti velmi opatrným při 

 posuzování původu grafitu na žilách, ne méně však i při úsudcích 

 o eventuální jeho formě nebo struktuře, neboť rozvětvování drobných 

 puklinek grafitem vyplněných činí na průřezu tu a tam dojem snad 

 jakoby větvících se řas nebo pod., a takové zjevy ovšem nesmí býti 



*) C. W. v. Gumbel: Beiträge zur Kenntnis der Texturverhältnisse der 

 Mineralkohlen, mit 3 Tafeln. Sitzgsber. der mathem. pliys. Classe der k. bayer. 

 Akademie der Wissensch. zu München. Band. XIII., Jahrgang 1883, pag. 111 — 216. 



**) Spalovací methoda osvědčila mi se ostatně dohře pomocí dmuchavky 

 v pincetě nebo na plat. plíšku mimo jiné i pro uhlí z diabasu od Hodkoviček 

 a Ěeporej, kteréžto uhlí jest také nepochybně původu rostlinného. 



***) W Oldřich J. ÎST. : Über eigenthümliche Graphit-Concretionen aus Schwarz- 

 bach in Böhmen. Verhandlgn. der k. k. geol. Reichsanstalt, 1885, p. 399 — 402. 



1* 



