4 Lil. Jindřich Lad. Barvíř: 



pokládány za důvody pro původ organický grafitu toho. Proto také 

 nutno jest rozpukané partie grafitické ruly při úvahách o eventuálním 

 původu grafitu z organických těl prozatím raději pominouti. 



Jest však také dlužno pamatovati, jest-li jest grafit někde pře- 

 krystalovanon látkou uhelnou, že asi veliký díl podrobností mikro- 

 skopicko-anatomických jest překrystalováním takovým setřen a po- 

 změněn Zbytky organické struktury jsou odtud asi ve grafitech velmi 

 vzácný. 



Mimo to třeba jest uvážiti vzhledem k uhlí, že grafit jest uhlík 

 značně zhuštěný, a zároveň, že uhlík nekrystalovaný činí jen asi 

 polovici rostlinných součástek dle váhy, i lze očekávati při překry- 

 stalování jeho a zhušťování značné změny původního pletiva rostlinného. 



Tvrdší nebo tužší části rostlinné, snad na př. některé plodní 

 útvary, pokud mohly zachovati svůj celkový zevnější tvar a skoro 

 i objem, mohou jeviti uvnitř zajisté často grafit rozptýlený v nesou- 

 vislých partiích, a jen místem bude snad lze rozeznati také zbytky 

 bývalé vnitřní struktury, pokud byla zachována působením vcezené 

 látky na př. křemenné. Eventuální měkké části rostlinné, rozkládajíce 

 se někdy bez valné změny objemu svého, a byly-li zároveň, když 

 uhlík jejich krystaloval na grafit, prosycovány nerostnou látkou na př. 

 křemennou, mohly by jeviti často grafit asi podobně rozptýlený jako 

 v případě předešlém. Jindy takové části se při rozličných proměnách 

 svých asi secvrkly, a tu mohl by zůstati zachován celkový tvar ze- 

 vnější, rozvětvení a pod., ale grafit byl by nahloučen v souvislejší 

 partie a jen na některých místech zůstaly by snad stopy někdejší 

 rostlinné struktury zachovány vniknutím látky jiných nerostů do dutin 

 bývalých buněk rostlinných. 



Pozoruj eme-li dále části rostlin, spadlé do vody nebo do bahna, 

 shledáváme, že často bývají tu macerovány a rozmanitými příčinami 

 všelijak rozedrány. Podobně budeme zajisté i v našich případech pátrati 

 také po zbytcích analogických rostlinných tvarů v grafitu. 



Při úsudcích o eventuálním rostlinném, resp. organickém původu 

 rulovitého grafitu jest ovšem také třeba srovnávati pilně průřezy 

 příbuzných slídnatých hornin grafitu prostých, zejména ruly a svoru, 

 a sice jak podélné, tak i rozmanitě příčné průřezy, což obé jsem 

 činil pokud bylo mi lze hlavně také na rule od hradu Husy z jižních 

 Čech a na svoru z Eisensteinu, a tu zvláště ve svoru vyskytují se 

 v příčných průřezech partie slídy nápadně se větvící, někde pak 

 i granáty příčinou četných uzavřenin jeví jakoby buněčnatý sloh. 

 Ovšem jest to pak zjev rozšířený dosti stejnoměrně v celém kuse 



