\2 Lili. Jindřich Lad. Barvíř: 



bývá kyz železný v grafitu jemně neb aspoů drobně rozdělen. I k tomuto 

 případu máme analogon v mnohém uhlí, i v některých rašelinách, 

 a případ ten jest s chemického stanoviska důležitější nežli případ 

 dříve řečený: označuje nám jakousi spojitost prvku S s prvkem C, 

 kteroužto spojitost nalézáme právě v bílkovinách živočišných a rost- 

 linných. Přítomnost hojnějšího místem apatitu zachovává nám pak 

 ještě jeden důležitý prvek organických hmot, totiž fosfor. 



Také rozvětrané partie grafitem bohaté ruly zdejší jsem zkoušel. 

 Bývají v nich místem ještě zachovaná zrnka živců neproměněná, uza- 

 vírající někdy zrnka grafitu staršího, jiná však jsou proměněna na 

 světlou slídu nebo na hmotu kaolinovitou a na křemen, oligoklas 

 někde snad i na albit. V rozvětraných partiích rulových grafit činívá 

 nápadné žilkování a síťkování a nezřídka vyplňuje trhlinky ve větších 

 živcových a křemenných zrnkách rozpuknutím vzniklé. V silnějších 

 proužcích činívá tu grafit větší šupinky nežli v čerstvé rule. V prouž- 

 cích grafitových nalezneme někdy uzavřeny i produkty rozkladu živců, 

 zvláště lupénky světlé slídy, někde třebas i jen jeden větší její lupének: 

 není pochyby, že hlavní díl grafitu a světlá slída i produkty rozkladu 

 živců vznikly současně, tudíž ovšem později nežli rula sama. Mimo 

 obyčejné součástky rozložené grafitické ruly natrefil jsem zde také 

 přimísená zrnka titanitu sytě zbarveného, pak tuším i anatas, ale 

 aspoň právě jmenovaný nerost jest nejspíše druhotného vzniku vzhledem 

 k původní rule. Také phlogopit zdá se býti místem novotvořeninou, 

 současnou s usazením pozdějšího grafitu. 



Zde jistě máme stěhování látky grafitové, ale toto stěhování 

 nutno jest vysvětlovati vždy jen s uvážením fakta, že máme mimo 

 takové rozvětrané partie s přestěhovaným nebo přistěhovaným grafitem 

 také partie ruly zcela čerstvého vzhledu, v nichžto rulové součástky 

 zároveň vykrystalovaly s grafitem samým, jak svrchu bylo řečeno. 

 Zde lze tudíž sotva mysliti na jinaký původ grafitu nežli že z nej- 

 bližšího okolí snad ještě nekrystalovaná látka uhlíková přestěhovala 

 se do větrajících míst ruly a tu současně krystalovala se produkty 

 rozkladu jejího. 



Vzhledem k tomu, že látka uhelnatá stěhovati se může a k-ry- 

 stalovati na jiném místě jakožto grafit, jak svrchu jsem se zmínil, 

 nespatřuji nutnosti vznik grafitu, činícího žilkování v rule rozložené, 

 hledati z uhlovodíků, snad sem z hloubek zemských se vyřinuvších. 



