2 LÏIÏ. Jindřich Lad. Barríř : 



té jižně od Novákových „na vinici" bylo kopáno velkou částí také 

 v diabasu, sem snad v kusech vodou ale z blízka přineseném. 



Jiných delších výletů nebylo letos možno činiti pro trvalou ne- 

 pohodu počasí, leda jen trochu pracovati v okolí Knínském, doma 

 pak konal jsem hlavně studia mikroskopická. Mirno to hleděl jsem 

 se přesvědčiti aspoň o některých vybraných vzorech pokud možno 

 čerstvých hornin, obsahují-li zlato či neobsahují, a dal jsem je zkoušeti 

 v horní laboratoři ve Freibergu prozatím methodou extrakce olovem, 

 tedy na obsah ryzího resp. olovem vytažitelného zlata. Zkoušky ty 

 vykonal zkušený odborník Otto Bär. Budu v nich dle možnosti po- 

 kračovati a výsledky sdělím pak v náležitých pojednáních. Toliko 

 o krajině Větrušické sotva co budu podrobnějšího psáti a proto do- 

 datkem ku předešlým pracem svým sděluji zde, že zcela čerstvá, 

 tmavošedá břidlice tamější, mající přimísený drobný kyz železný ob- 

 sahuje opravdu sama sledy zlata, jak jsem soudil z důvodů petrogra- 

 fických. A T e vzorku mnou vybraném Otto Bär nalezl O'00003°/ olovem 

 vytažitelného zlata, t. j. Oo g. v tuně. Hornina neměla nijakých 

 puklin ani žilek v sobě. — 



U N. Knina věnoval jsem hlavní pozornost vrchu Chvojné. 



Podrobným sledováním břidlic krok za krokem zjistil jsem, že 

 zvláštní holokrystalický pruh podél žuly jest hlavním dílem opravdu 

 překrystalovaná Příbramská břidlice, jak soudil jsem loni z mikro- 

 skopické povahy její. Konstatovati faktum to ve přírodě se vší urči- 

 tostí nebylo hnedle možno, poněvadž nepostupuje zde proměna horniny 

 stejnotvárně, nejevíc ani všude kontaktní sHrnitosti. Nemajíť zde 

 vrstvy břidlic Příbramských stejné povahy. 



Druhá hlavní otázka týkala se přesného určení vrstevnatosti 

 zdejší. V údolí Kocáby v okolí mlýna Podvršského rozluštění této 

 otázky nechtělo se dobře dařiti, neboť tu na krajích strání a stěn 

 zdejších výběžků Chvojné rozličné partie skal bývají rozličně pošinuty 

 a jevívají několikeré rozpukání, k tomu pak mají nedostatek vrstevního 

 proužkování. Proto nelze se zde dosti bezpečně orientovati. Teprve 

 v severním svahu Chvojné v polních cestách bylo lze určiti správně 

 směr vrstevnatosti a hlavní břidličnatosti s touto souvisící. Jest to 

 směr asi SSV — JJZ, přesně týž, jaký jeví břidlice tato u vsi Krámů, 

 a směrem tím jde přesně také zlatonosný diabas Krámský. 



Tentýž směr objevil se pak zachován i ve dlouhé staré zlato- 

 nosné kopanině Chvojenské na severním úbočí Chvojné se prostírající, 

 a když byl tento směr ve přírodě přesně stanoven, zkoumali jsme 

 společně s panem mlynářem Karlem Aixnerem pomocí tyčí prodloužení 



