4 LUI. Jindřich Lad. Barvíř: 



Kdo chce prohlédnouti si pruh kopanin na severním svahu 

 Chvojné, může jíti buď od vrcholku Chvojné k severu, neb od „dolního 

 mlýna" páně Strnadova cestou polní na východ, až ocitne se při 

 kraji lesa v čáře mezi vsí Velkými Lečici a vrcholem Chvojné. Pruh 

 ten jest přes x / 2 km dlouhý a na místech nejhojnější práce přes 

 80 kroků široký, složen pak jest z několika řad dolíků. Těchto lze 

 napočísti v největší šířce díla napříč až přes sedm. Dolíky nyní zdají 

 se malé býti, ale o několika jsou očití svědci, že byly značně hluboký, 

 neboť do nich házívali kamením a toto spadlo na dno teprve za delší 

 dobu. Jeden z těchto dříve jistotně hlubokých doluv ukázal mi pan 

 K. Aixner na místě. 



Začínaje na východní straně pruhu toho lze konstatovati v nej- 

 větším příčném průřezu následující horniny, ježto jsou: 



1. křemitá Příbramská břidlice šedé barvy, skoro celistvá, nezřetelně 

 vrstvená, bez makroskopických rud, na ní jest většinou jen drobná práce ; 



2. drobnozrnná biotitická hornina šedé barvy — nejspíše kon- 

 taktem změněná břidlice, obsahuje jemné železné rudy, větrající na 

 hnědel, na ní jest také dílo drobné; 



3. biotitický granit šedé barvy, zrna skoro drobného, místem 

 amfibolický granit s akcess. biotitem, někde s hojnými kyzy uvnitř 

 přimísenými, dílem tmavý, syenitu až i dioritu bližší, někdy však 

 i bělavý, jemnozrnný, skoro jen ze živce a křemene složený, upomí- 

 nající poněkud na horniny beresitové. V něm jest hlavní dílo, někde 

 dvojřadé. Ve vybraném čerstvém vzorku pravého biotitického granitu 

 s hojnějším původním kyzem Otto Bär zlata pomocí olova'nenalezl. *) 

 Na puklinkách žuly této vyskytují se však také druhotné ^pyrity. 



4. skvrnitá Příbramská břidlice s kyzonosnými žilkami křemen- 

 nými, na nichžto vedle kyzu i chlorit a vápenec lze nalézti; 



5. zvětralému biotitickému dioritu podobná hornina, sdružená 

 s diabasem a se přeměněnou břidlicí Příbramskou. Pruh tento jest 

 místem velmi rozvětrán a obsahuje druhou hlavní řadu dolíM. V něm 

 v dolejší Části pruhu byly nejhlubší doly. 



6. Západní kraj pruhu činí skvrnitá břidlice Příbramská, za 

 nížto následuje pruh břidlice všech žil úplně prostý, o něco pak dále 

 mezi mlýnem Strnadovým a Psíkovým vystupuje ještě jedna žíla 

 diabasu dávající svědectví, že jádro Chvojné jest do velikých hloubek 

 na několika místech rozpukáno.**) 



*) Pravé n. p. uralské beresity jsou ovšem známým sídlem zlatonosnosti. 

 **) Naproti tomu v úzké kamenité strži, jdoucí poblíže Podvršského mlýna 

 východně podél severního svahu Mikule není ani stopy žilnatění nějakého. 



