f) LUI. Jindřich Lad. Barvíř: 



vytěženo ve pruhu tom nejspíše přece jen na Chvojné u Knína a u vsi 

 Krámů, doufám yak, že na Chvojné přece nékdo opět ujme se se 

 zdarem díla nedokončeného. 



O Chvojné jest pozoruhodno, že podobné poměry výskytu zlata 

 jako tam, totiž ve břidlicích na kontaktu se granitem a v diabasech, 

 máme také n. p. ve světoznámém zlatonosném okrsku v Kalifornii. 

 kdežto dolování dosáhlo nyní místem i přes 600 m hloubky a déje se dále 

 i ve hloubkách s výtěžkem. Tento výsledek dolování Kalifornského 

 mohl by býti tuším také pobídkou ku dalším pracem na Chvojné. 

 Pěkné poučení o zlatonosných poměrech Kalifornských obsahuje m. j. 

 právě vyšlý článek, jejž sepsal Bruno Knochenhauer: „Der Goldbergbau 

 Kaliforniens".*) Práce ta obsahuje také mapu a 5 profilů, z nichžto 

 profil č. V., částečně i profil č. I. upomíná mnoho též na zlatokopné 

 dílo u vsi Krámů. 



Podobné poměry lze také očekávati i v části okrsku Jílovského, 

 totiž jednak v Halířích (kontakt se granitem), jednak v severní části 

 vrchu sv. Anny (diabas). Kamení Halířů: biotitický rulovitý fyllit 

 z hald velikého díla tamějšího, prosté všech žilek a puklin a zcela 

 čerstvé vybrané dal jsem zkoušeti na zlato a zkoušeč Otto Bär nalezl 

 v něm 0'00006% olovem vytažitelného zlata, t. j. 0'6 g v tuně. — 

 Z diabasu vrchu sv. Anny vybral jsem ze prostředka čerstvý vzorek 

 horniny bez makrosk. rud, bez puklin a bez žilek a v tom nalezl 

 Otto Bär také stopy olovem vytažitelného zlata. — 



Pan Albert Březina, lesní adjunkt v Boroticích, upozornil mne na 

 doly a dolíky, kopané v lese Hořice zvaném mezi všemi Libšici a Draže- 

 ticemi jižně od N. Knína. Tu shledal jsem pak ostrůvek Příbram- 

 ských břidlic v žule a v něm velmi rozsáhlé staré dílo v diabasu, 

 porfyru a břidlicích Příbramských, dílem směrem ku Dražeticům 

 starší, dílem asi SZ odtud pozdějšího původu. Potom doptali jsme se 

 s panem K. Aixnerem v Libšicích pověsti po starých lidech zacho- 

 vané, že kdysi bylo tu kutáno po zlatě, - jeden důl jmenují dosud 

 ;; u 5 bratří," — a že vycházeli, prý odtud havíři štolou „v jamkách" 

 mezi všemi Dražetici a Čelínem (později byla tu do nedávná hospoda), 

 a tuto poblíže místa „v jamkách" zvaného že mívali tavírnu. Také snad 

 zde i majitelé panství Staro-Knínského křižovníci asi v minulém století 

 18. dali kopati po zlatě, načež mají ještě památkou Melchisedech 

 v monstranci v Pražském klášteře svém dle laskavého sdělení sekre- 



*) Zvláštní otisk z časopisu „Berg- und hüttenmännische Zeitung", ročníku 

 1897, Leipzig 1897, Verlag von Arthur Felix. 



