O pryskyřičné kyselině řepy cukrové. 7 



se zvolna a dává roztok žlutý až oranžový, slabě žlutě fluoreskující. 

 Zkoumání absorpčního spektra tohoto sírového roztoku mělo následu- 

 jící výsledek: 



Při menší koncentraci pozorovati lze ztemnělý pás mezi čarou 

 D a E, jehož počátek — je-li D na 50 — jest as při 62 maxi- 

 mum mezi 65 — 70 ubývání temnoty až k 90, pak mírné přibývání as 

 do 110 a dále v právo spojité zatemnění. — Toto absorpční spektrum 

 podobá se velice spektru, jež skýtá vitin C 20 H 32 O 2 v koncentr. H 2 S0 4 . 

 ■ — Rozpustí-li se něco málo látky v několika kapkách anhydridu octo- 

 vého a přidá-li se přebytek konc. H 2 S0 4 , získá se roztok intensivně 

 karmínový, jenž zředěn touže H 2 S0 4 jest růžový, zředěn však ledovou 

 kyselinou octovou nabývá barvy fialové. Růžový roztok zkoušen spektro- 

 skopem ukázal temný pás mezi 55 a 100 s maximem temnoty při 69 

 (Natriová čára postavena na 50). Také v tomto ohledu podobá se 

 velmi vitinu. — Roztok látky ve chloroformu okyselen několika kap- 

 kami anhydridu octového přidáním konc. H 2 S0 4 teprve po delší době 

 skýtá pěkně fialové zbarvení ve chloroformu, kdežto kyselina sírová 

 nabývá barvy červenohnědé. — Rozpustí-li se látka v přebytečném 

 anhydridu octovém a přidá-li se po vychladnutí něco málo koncentr. 

 H,S0 4 , získá se roztok sytý, krásně fialový, po delší době de sma- 

 ragdová zelenající. Toto sezelenání lze přivoditi okamžitě přidáním 

 kapky vody ke fialovému roztoku. Odpaří-li se něco látky s HN0 8 na 

 skélku hodinkovém, zbývá hmota nažloutlá, ammoniakem žlutohnědé 

 barvy nabývající. 



Všechny právě uvedené barevné reakce shodují se úplně s oněmí, 

 jež dává kyselina abietinová, vitin, urson, gentiol, přemnohé kyseliny 

 pryskyřičné a konečné i Cholesterin. — 



Soli pryskyřičné kyseliny řepové. Látka naše jeví se býti k fenol- 

 ftaleinu slabou kyselinou, vzhledem k lakmusu reaguje neutrálně. 

 K nasycení svému potřeboval 1 g látky v roztoku alkoholickém a titro- 

 ván pomocí fenolftaleinu 25 cm 3 n. NaOH čili 10'0°/ NaOH nebo 

 13-32% KOH. 



Alkoholické roztoky naší látky, neutralisovány louhem sodnatým 

 nebo draselnatým dle fenolftaleinu, sráží se přidáním as rovného ob- 

 jemu (neb i dvojnásobného) vody a stávají se při tom opět alkali- 

 ckými, nejspíše že sráží se buď látka původní neb kyselejší sůl a ží- 

 ravina zůstává v roztoku. 



Vaříme-li alkoholický roztok Látky s bezvodým uhličitanem 

 sodnatým nebo draselnatým, osazují se po předchozím zahuštění kry- 



