8 LX. Emil Votocek: 



tedy nalezené kvantum „smíšeného" floroglucidu korrekčním faktorem 

 T024, udává výsledek ono množství floroglucidu, jež by se z dané 

 směsi aldehydů utvořilo, kdy oba samostatně, od sebe neodvisle s floro- 

 glucinem v reakci vcházely. 



Jak shora ukázáno, nelze alkoholické extrakce k dělení použiti, 

 i bylo nutno jeden z aldehydů jinakým spůsobem ve směsech určo- 

 vati, pročež uchýlil jsem se ke kolorimetrickému stanovení furolu, 

 methylfurol pak vypočítán z différence. 



Kolorimetrickou methodu pro určování furolu navrhl již de Chal- 

 mot 4 ) a užil při ní tvoření se velmi intensivně zabarveného octanu 

 furanilinu. 



De Chalmot prováděl určování svá tím spůsobem, že zkoumaný 

 roztok furolu, obsahující as 5% kyseliny octové a žádnou minerální 

 kyselinu, smísil s rovným objemem 1°/ O ního roztoku anilinu v 96% 

 alkoholu, načež porovnával roztok s podobně upravenou směsí nor- 

 málního roztoku furolu ; 10 1 000 . Z množství potřebných cm 3 zřeďova- 

 cího roztoku, ku docílení stejné barevné intensity, vypočítával hodnotu 

 zkoumaného roztoku dle formulek: 



Ti __ a 4~ n 1 

 ~~ ~1T ' Toli" 



obsahoval-li neznámý roztok více furolu, než základní, a 



n 1 



H == 



a-\-n 10.0 



byl-li naopak normální roztok silnější zkoumaného. 



Zde značí H hledanou hodnotu roztoku v 1 cm s , a počet cm 3 

 zřeďovací směsi (stejné volumy 1°/ O ního anilinového roztoku alkoho- 

 lického a 5°/o n í kyseliny octové, n pak počet cm 3 roztoků furolových 

 vzatých k určení. 



Schiff 5 ) ukázal, že xylidin dává s furolem mnohem intensivnější 

 reakci, než anilin za vzniku furoxylidinu, pročež užil jsem ku svým 

 pokusům tohoto aminu. 



De Chalmot pokračoval s destilátem, furol ve 12°' HCl obsa- 

 hujícím, tak, že zdestiloval jej znovu s NaHCO^ a Na-acetatem, na- 



4 ) Amer. Chem. Journal. Vol. XV, Nr. 1. 

 5 j Lieb. Ann. 201, 239. 



