Cytolog, poměry slinnýeh žláz u larev Chironomus pluuiosus Lin.13 



v nukleolu a zatím skoro v každém jádru nalezneme zakončení 

 zcela volné! Mohlo by to snad býti u jiného druhu, ale u Chiro- 

 nomus plu m osu s tomu tak není. Kolem konce vlákna, na kterém 

 lpí nukleolus, jsou dle Erhard a malé kuličky, které on do- 

 konce spočítal a dle jeho odhadu je jich prý 10! Není to však 

 nic jiného, nežli kapky chromatické hmoty, která se uvolňuje 

 z chromosomu v nukleolu, což již ostatně pozoroval Balbiani. 

 Erhard se domnívá, že »Kernfäden« — alespoň prý v jistém 

 stadiu — představují substanci nukleolární, kdežto skutečné 

 chromatické elementy jsou prý asi v nukleolu: ». . . in den Ker- 

 nen der Chironomusspeicheldrüsen, wenigstens auf einem ge- 

 wissen Entwieklimgsstadium der Kernfaden die Nukleolar- 

 substanz darstellt, während die echten chromatischen Ele- 

 mente in den sogen. Xukleolen, den Ringen und endlich dem 

 Maschenwerk der Kernchromiolen festgelegt sind.« K tomuto 

 názoru dochází pouze dle barvení a sice proto, že po zbarvení 

 boraxovým karminem při dobarvování methyl, zelení zmizí 

 červená barva vláken a nahradí se zelenou. Podle tohoto způ- 

 sobu je tvrzení to poněkud odvážné. Jisto je, že nukleolus u 

 Chironomů se barví vždy kyselými barvami, kdežto chromo- 

 somová vlákna básickými, avšak musíme zde počítati s tím, 

 že nejen při fixování, ale i při barvení se kyselé a zásadité 

 vlastnosti přirozeně musí neutralisovati a že ve fixované, 

 umrtvené tkáni není možno obnovování chemických vlast- 

 ností. 



Při dokončení této práce dostalo se mi do ruky poslední 

 obranné pojednání van Herwerdenové proti Erhardovi. 

 Důvody van Herwerdenové, pokud se týče chemické strán- 

 ky barviv jsou totožné s mými, rovněž van Herwerdenová 

 shledala u nukleolu vlastnost přijímati barvy kyselé, kdežto 

 u chromosomu básické. Pokusy s methylovou zelení po boraxo- 

 vém karminu konala též a shledala tytéž zjevy jako Erhard, 

 ale z toho se nemohou činiti tak odvážné závěry jak 

 Erhard činí. Herwerdenová shledala, že po fixování kyseli- 

 nou solnou s pepsinem se jádro barví méně zřetelně boraxo- 

 vým karminem. Bližší nevysvětluje, ač je výklad snadný, ne- 

 boť kyselina zvýší kyselé vlastnosti jadérka, které pak nelze 

 zásaditým boraxovým karminem tak snadno neutralisovati 

 jako dříve. Lépe jest však nevěřiti chemickým vlastnostem 



