Ö zažívacím lístrojí kobylky Diestrammena marmorata d-Haaii. 19 



končinách naprosto jednotné. Ať vedeme řez kteroukoliv jeho 

 částí, nalézáme, postupuj eme-li směrem do středu, tyto kom : 

 ponenty: 1. vrstvu svalů okružních a podélných, 2. podpůr- 

 nou (hraničnou) lamellu, 3. silně vyvinutou vrstvu epithel o- 

 vou. Vrstvy chitinové postrádá střední traktus úplně; tím 

 liší se již na první pohled od odstavců sousedních. 



1. Vrstva svalová. 



Svalová vrstva jest tvořena zevně svaly podélnými, ze- 

 vnitř okružními. U srovnání s epithelem jest tato vrstva ve- 

 lice slabě vyvinuta; nějaká mechanická činnost jí naprosto 

 nepřináleží. 



Svazečky okružních svalů přikládající se na okružní 

 vrstvu herou svůj vznik na stěně proventricula; zachovávají 

 však po celou dráhu svoji samostatnost, nespojujíce se nikde 

 s podélným svalstvem předního traktu; souvislé vrstvy nikdy 

 netvoří. 



Vnitřní okružní vrstva svalová skládá se z dlouhých, 

 protáhlých buněk s plochými, podlouhlými jádry. Hranice 

 těchto buněk jsou dosti jasně zřetelné. Svaly tyto jsou hlad- 

 ké. Berlese ve svém díle uvádí, že stěna středního traktu 

 u četných hmyzů jest tvořena hladkým svalstvem; naproti 

 tomu Rungius u Dytisca a Deegener u Cybister nalezli sval- 

 stvo toto příčně pruhované. — 



2. Podpůrná lamella. 



Mezi vrstvou svalovou a epithelovou rozkládá se ve 

 středním odstavci zažívacího apparatu zvláštní, dosti silná, 

 podpůrná membrána, na níž buňky epithelové se přímo při- 

 kládají. Na řezech jeví se co světlolomný, dosti široký, epithel 

 obepínající pás, jenž místy vykazuje značné zvlnění. Co se 

 její povahy týče, možno při větším zvětšení s dosti velikou 

 obtíží rozeznati hranice protáhlých buněk, z nichž se skládá, 

 a v nich lze pozorovati pravidelně rozložená, zřetelná, po- 

 dlouhlá jádra. 



Lamella tato není homogenní ; skládá se z několika vr- 

 stev, jež různě reagují. Rungius uvádí následující: »Auf eine 

 zu innerst liegende äuszerst feine rötliche Lamelle (Saure- 



