O zažívacím ústrojí kobylky Diestraminena niarrnorata ďHaan. 29 



né klky směrem na zad brzy opětně počnou mohutněti, až se 

 zbývajícím třem úplně vyrovnají (obr. 17.). Toto zmenše- 

 ní klků v této končině není však u všech individuí tak značně 

 provedeno; jinde lze pozorovati jen nepatrné seslabení stří- 

 davě tří klků. 



Zvlnění epithelové vrstvy dle čísla 6 vyskytuje se dle 

 Eungia v tenkém střevu skoro u všeho hmyzu: »Diese Sechs- 





Im 





Obr. 17. Tenké střevo. 



Obr. 16. Tenké střevo. (Přič- (Přič. řez zadní částí), 



ný řez střední částí). /?wpo- Im podélné svaly, rm 



délné svaly, rm okružní okružní svaly, řptunica 



svaly, ep epithel, i intima. propria, ep epithel, i in- 



Zeiss. obj. A. oce. 3. tima. Zeiss.obj.A.occ.3. 



faltung ist für den Dünndarm zahlreicher Insekten charakte- 

 ristisch, so andrer Coleopteren, ferner von Orthopteren, Le- 

 pidopteren usw.« 



Epithel tenkého střeva jest tvořen vysokými, cylindri- 

 ckými buňkami. Hranice jich jsou dosti zřetelné. Plasma se 

 vyznačuje jemným, nepravidelným žíháním směrem k chiti- 

 nové intimě. Podobné žíhání bylo pozorováno v epithelu ten- 

 kého střeva i jinde, jako u Cybister, Hydrophilus, Dytiscus. 

 Jádra v buňkách jsou oválná, dosti hustě seskupená; na vnitř- 

 ní periferii tvoří ozdobný lem. Deegener uvádí, že hranice 

 jader jsou nejasné. Naproti tomu moje jDraeparáty barvené 

 hämatoxylinem dle Heidenheina vykazují zřetelné hranice 

 jader a v nich pravidelné rozložení zrnek chromatinových. 



Z vnitřní strany se k epithelové vrstvě přikládá chiti- 

 nová intima (obr. 16., 17. i). Žluté, vnitřní vrstvy jsem na ni 



