2 IV. Dr. Rud. Hac a K. Všetička: 



(NH 4 ) 3 P0 4 .12Mo0 3 , 



tedy sloučenina, působící na roztoky alkalií jakožto ky- 

 selina. Pokusy o acidimetrické stanovení kyseliny fosfo- 

 rečné tímto způsobem vykonalo mnoho badatelů, 5 ) zejména 

 z důvodů praktických, s větším nebo menším zdarem. Uka- 

 zuje se totiž zřejmě, že předpoklad triammoniumfosfododeka- 

 molybdatu jakožto zcela určité sloučeniny může býti toliko 

 mezným vodítkem pro posuzování výsledků praktických, a že 

 jest lépe, obecně se říditi vztahem, empiricky pro určité pod- 

 mínky vyšetřeným. 



Dokazujeme, že to platí zejména o méthode A. Neuman- 

 nově, 6 ) velmi příznivě s hlediska praktického posuzované J. 

 P. Gregersenem 7 ) a později chemiky potravinářskými a agro- 

 chemiky. 8 ) A. Neumann se domnívá totiž, že nalezl správné 

 podmínky, za nichž se vylučuje fosfomolybdenan ammonatý 

 jakožto sloučenina (NH 4 ) 3 P0 4 . 12Mo0 3 . 2 HN0 3 , tedy obsa- 

 hující ještě 2 mol. HN0 3 . 



Dokazujeme, že nelze na tomto theoretickém předpokla- 

 du zakládati methodu, a že, souhlasí-li výsledky s touto theo- 

 rií, jest shoda jen praktická, omezená na zcela malý obor upo- 

 třebení a ve skutečnosti podmíněná zcela jinými okolnostmi. 



Jako předběžné orientační pokusy bylo provedeno sta- 

 novení fosforečné kyseliny v čistém fosforečnanu sodnato- 

 ammonatém methodou Woyovou, titrací fosfomolybdenanu 

 ammonatého dle Blaira 9 ) a zkoušena i titrace kyseliny mo- 

 lybdenové. 



5 ) Viz na př. přehled význačnějších prací v pojednání P. 

 Artmannově, Z. f. analytische Chemie, 49, (1910), str. 1. a násl. 



6 ) A. Neumann, Z. f. physiologische Chemie, 37, 129; 43, 32 

 (1904). , 



7 ) J. P. Gregersen, Z. f. physiologische Chemie, 53, 453 (1908). 



8 ) E. Wörner, Z. f. Untersuchung- der Nahrnngs- und Gennss- 

 mittel, 15, (1908) 732; H. Kaserer u. J. Greisenegger, Z. f. d. landw. 

 Versuchswesen in Österreich, 1910, 13, 795; J. M. Krasser, Z. f. Un- 

 ters, der Nahrungs- und Genussmittel, 21 (1911), 198. 



9 ) Viz Treadwell, Lehrbuch d. analyt. Chemie, str. 490. (Blair, 

 Analysis of Iron & Steel, str. 104.) 



