Křídový útvar v západním. Povltaví. 3 



šeninách mezi Buštéhradem, Makotřasy a Bělokem a místy 

 na pláni křídové jižně od výšiny Turské. Na pláni Bělohor- 

 ské, J'Z od Malého Břevnova, pokryto jest pásmo III. štěrkem 

 naneseným řekou pokřídovou (podrobněji o tomto pojednám 

 později) . 



Petrografie pásma III. 



Y pásmu III. našeho okrsku setkali jsme se s následují- 

 cími horninami: 



J í 1 (různé druhy) . 

 Slin (normální) . 



» glaukonitický. 



» písčitý. 



» písčitý spongiový. 

 Spongilit písčito-jílovitý. 

 » jílovitý. 



V á p e n e c křemitý spongiový. 



» křemitý. 



Pískovec kaolinický spongiový. 



» vápnic spongiový. 



» vápnito-glaukonitický. 



» slínitý, velmi glaukonitický. 



» jílovitý. 



Slepenec polygenní, vápnitý. 



Jíl. 



S jíly setkáváme se pouze v nejhlubším oddílu pásma III. 



Jíl normálný obsahuje vždy příměs jemných zrnek 

 křemenných, tu a tam zrnko zeleného glaukonitu a šupinku 

 muskovitu; barvy bývá nažloutlé neb šedé. 



Jíl slínitý obsahuje malou příměs vápence (Chržín, 

 prof. č. 14, vrstva 1.). Vápenec přítomen jest tu ve formě fora- 

 minifer a jehlic spongií. Barvy jest nažloutlé neb šedé. 



Jíl slínitoglaukonitický zjištěn v profilu č. 

 51 u Holubic ve vrstvě 4. Jest přeplněn makroskopickými, 

 tmavozelenými zrnky glaukonitu, jež mu dodávají barvu tma- 

 vozelenou. Ve vyšší poloze jest barvy bílé se slabým náde- 

 chem do zelena; obsahuje tu značnější příměs bílého, prásko- 



