10 VII. Dr. Břetislav Zahálka: 



tato jeví dosti dobrou shodu s facií Pěničkou. — Od čáry 

 Braudýsek-Kralupy na jih nastává další změna faciová. Sou- 

 vrství horní sestává ve svrchní své části z písčitých slínů 

 spongiových a spongilitů písčito-jílovitých; pevné lavice kře- 

 mitých vápenců jsou tu nahrazeny rovněž pevnými lavicemi 

 spongiových vápenců křemitých; ve spodní své části sestává 

 souvrství toto ze spongilitů písčito-jílovitých. Souvrství d o 1- 

 n í zůstává nezměněno. Jsou tu tedy vrstvy pásma III. cha- 

 rakterisovány nápadným množstvím jehlic spongií jako v 

 okolí Loun; řadíme tudíž facii tuto ku facii Lipenecké. 

 — Na výšině Turské vyvinuto jest pásmo III. též ve facii L i- 

 13 e n e c k é. Následkem toho, že ukládaly se tu usazeniny 

 poblíže útesů a ostrůvků lyditovýeh, není tu souvrství dolní 

 vyvinuto s takovou pravidelností, jako v bližším okolí Praž- 

 ském, t. j. jako 1 m mocná vrstva jílu. — Na nejzápadnějším 

 výběžku v} r šiny Turské, v pruhu mezi Stelčovsí a Bělokem 

 přechází facie Lipenecká ve facii typu Břvanské- 

 ho: souvrství spodní sestává tu z jílů slínitopísčitých, 

 glaukonitických, pískovců slínitých, velmi glaukonitických a 

 slínů glaukonitických. Souvrství svrchní jest obdobně slo- 

 ženo jako v oboru facie Lipenecké. 



Z vylíčeného jest patrno, že vysočina Řipská jest jakýmsi 

 centrem (facie Roudnická), z něhož směrem k Peruci, jakož 

 i ke Kralupům mění se pásmo III. stejným způsobem (facie 

 Perucká) . Od Peruce k Lounům a v našem okrsku, od Kralup 

 ku Praze přibývá v horninách pásma III. nápadně jehlic 

 spongií (facie Lipenecká a Břvanská), což jest znamením, že 

 v obou zmíněných směrech ocitáme se v oboru usazenin po- 

 břežních; zde byly poměry příznivý pro bujení velkého množ- 

 ství spongií. 



Jižní okraj vysočiny Řipské. 



Mlčechvosty — Vepřek. 



Abych uvedl práci svou v soulad se studiemi o útvaru 

 křídovém vysočině Řipské, vedl jsem profil mezi Mlčechvo- 

 sty a Vepřkem od Vltavy blíže koty 170 roklí, jež se zarývá 

 do stráně údolní, směrem ku návrší »Škarechov« zvanému. 



