Křídový útvar v západním Povltaví. 19 



IV.) . Semické sliny z vodní strže u posledního strážného dom- 

 ku před Hleďsebe popisuje na str. 70. takto: »Semické sliny 

 počínají se černými slídnatými lupky, ve kterých Eriphyla 

 lenticularis a Xatica lamellosa, se vyskytuje. Druhá poloha 

 Semických slínů jest žlutavá a písčitá, obsahující Turritella 

 multistriata, Mocliola (Mytilus) 5 ) capicata, Eriphyla lenticu- 

 laris, Inoceramus labiatus, Area subgiabra. Památno jest, že 

 vrstva ta neobsahuje tu žádných foraminifer. Třetí poloha 

 Semických slínů jest zašedivělá, lépe štípat elná, obsahuje však 

 jen rybí šupiny, Pect en Xilssoni a špatně zachovalé, mladé 

 ústřiee Ostrea hippopodium. Xa opršelém povrchu těchto slínů 

 povalují se houby Amorphospongia rugosa. Tyto jsou však 

 z výše položených Dřínovských koulí sem spadané.« 



Severně od X e 1 a h o z e v s i. 

 Profil 6. 

 Slin vrstvy 2. Vápencové jehlice spongií jsou hojné; 

 vnitřní kanálek bývá někdy vyplněn žlutohnědým limonitem. 

 Vzácné jsou jehlice spongií ze zeleného glaukonitu. Foramini- 

 fery: obvyklé tři druhy: Globigerina (zř), Anomalina (h), 

 Textillaria (h). 



Vápenec k ř e m i t ý pod čís. 3. uvedený. Vápencové 

 jehlice spongií hojné. Foraminif ery : jako v hornině předešlé. 



X e 1 a h o z e v e s. 

 Profil 8. 



Písčité sliny pásma III. nejsou tu přístupné, úlomky je- 

 jich však se hojně v polích povalují. Obsahují hojné vápen- 

 cové i křemité jehlice spongií. Foraminif ery: obvyklé tři dru- 

 hy — Globigerina (vz) , Anomalina (h) , Textillaria (h) ; dále 

 Cristellaria rotulata Lamk. (vz). 



Xa výšinách západně nad Xelahozevsí nejsou vrstvy 

 křídové dobře přístupny. V polích roztroušeny jsou úlomky 

 písčitých slínů a křemitých vápenců. Xej větší výše dosahuje 

 terrain na vyvýšenině »Kopec« zvané (kota 272), kdež patro 

 pásma III. spadá do výše as 244w n. m. Eozhraní toto stanove- 

 no výpočtem 6 ) na základě známého povšechného sklonu vrstev 



5 ) V závorkách ( ) uvádím novější synonyma. 

 ") Viz »Pásmo I.« pag. 5. 



